A KUUA-HÁNYÁfSKA KS KOVÁCSV.ÚiÁS KÖZÖTTI VIDKK. 3i2 1 



a Hosszuhágó- és Radványbegytetöt, valamint a völgy túlsó oldalán a Cir- 

 cálót és Botkalázt. Ebből áll a Megyeribegy, melyen a sárospataki malom- 

 köbánya van. 



A szóban levő területtől K-re, a zempléni Szigethegységben, Torony a 

 vidékén is előfordul a rbyolitb-brecciák ezen fajtája. 



A kőzet szine rendesen világos szürke. Az ásványszemek nagyságát, 

 fajtáját és viszonyos mennyiségét tekintve több módosulatot különböztet- 

 hetünk meg. így a Pettetetö es Ivándomb kőzete nagyobbára kásanagyságú 

 quarz- ésorthoklas-szemekböl áll. Nátrium- és calciumföldpátot lángkiserleti- 

 leg nem is találtam bennök. Hasonló nagyságú szemekből áll a SnirjesD-i ol- 

 dalának kőzete, melyben földpát-, quarz-, biotiton kívül agyagpala- és felsit- 

 darabkákat ismerhetünk fel szabad szemmel. A földpátok nagy része lángki- 

 serleti, valamint mikroszkópos meghatározás szerint orthoklas, de ezen kívül 

 van oligoklas is. A quarz részint vulkáni eredetű, részint pedig a pabieozoos 

 sedimentekböl származik, hullámosan sötétedik, Biotiton kívül mikrosz- 

 kóppal muscovitot is találtam a Nyirjes kőzetébenHasonló az Aranyostető 

 kőzete is. 



A Négyszappan kásanagyságú szemekből álló orthoklas, plagioklas, 

 quarz-rhyolith sedimentjében csak nagyon gyéren fordul elő biotit. A Cse- 

 reptó alatt, a Csatlós tetején olyan tömör quarz-rhyolith van, melyben láng- 

 kiserletileg labradorit sorozatú plagíoklast, mikroszkóppal biotitot, ortho- 

 klast, oligoklast, quarzot, muscovitot, gyejren zirkont találni. 



Sok a quarz a Hajagos meredeken emelkedő, É-i orráról származó 

 kőzetben is, mig vele szemben, a Lyukastó aljában, már kevés quarzot tar- 

 talmaz e kőzet, a Hosszúhágón pedig horzsakődarabkák is előfordulnak 

 benne. 



Mikroszkóppal az olyan brecciában is találunk az orthoklas-quarz- 

 rhyolith ásványain kívül régi közetekből származó darabokat, melyekben 

 szabad szemmel azt nem venni észre. Legközönségesebbek ezek között az 

 agyagpaladarabok, melyek egeszén át vannak kristályosodva és tele vannak 

 magnetitszemcsékkel. Nagyon hasonlítanak ezek a zempléni Szigethegység 

 carbonkorú agyagpaláihoz. Közönségesek a quarzitdarabkák is, melyek 

 szemcsés halmazokat alkotnak, vagy hullámosan sötétedő, némelykor össze- 

 zúzott szemeket, melyek állapotából nagy nyomásra következtethetni, 

 A gyakran található muskovitlemezkék is a régi sedimentekböl származnak. 

 Eitkán fordul elő csillámpala- vagy gnájsztöredék. 

 A rhyolithb»')l származó quarzban gyakran találunk rhomboéder-alakú 

 negatív kristályt üveggel kitöltve. Az orthoklas némelykor erősen koalinoso- 

 dott, az oligoklas sorozatú plagíoklasokon isomorph zónás szerkezetet ve- 

 hetni észre, Kitkán zirkont találunk a földpátokba zárva, mely ásvány apró 

 szeme kis mennyiségben szabadon is előfordul, majdnem minden vékony 

 csiszolatban. 



Földtani Közlöny. XXVII. kílt. 1897. -' 



