A UUDA-BANYACSKA ES KüVACSVAdAS KÖZÖTTI VIDKK. 320 



tes rétegeivel kitölti a széles vízmosások fenekét. A völgyek ezen képző- 

 dését legjobban tíinulmányozhatjnk a Mikóháza és Szépbalom közt lévő 

 bosszú, tufa-vízmosásokban, a bol egész sorozatát lebet megkülönböztetni a 

 különböző nagyságú kavicsok, kövek által a völgy fenekén kisebb-nagyobb 

 mértékben kanyargó, erösebb és gyengébb vízjárásoknak. A Köblöspatak 

 felső része 10 m-nél is mélyebb, alsó részében azonban annyira feltöltötte 

 ágyátj líogy lassanként eléri a környező szántóföldek magasságát, és szeles, 

 sík fenékkel nyilik a Ligetfö völgyébe. 



A fövölgybe nyilasuknál ezen vízmosások mind terjedelmes, lankás 

 törmelékkúpokat raknak le, a melyek mélyen benyúlnak a Ligetfö völgyébe. 

 Az élelmes gazda veteményesnek, esetleg szántóföldnek basználja a nagy ár- 

 térbe benyúló, ellaposodó területeket, körülsánczolván a tényleges vízjárást. 



Ezen természetes töltések állandó veszedelemnek a forrásai azon fal- 

 vakra nézve, a melyek, mint Mikóbáza és Kovácsvágás, afővölgyben, mellék- 

 völgyek nyilasánál feküsznek. Mikóbáza DNy-i oldalán nyílik egy mély 

 völgy, a Feketebegy csoportjáról jövő több mellékvölgynek közös szája, 

 a mely olyan nagy mértekben ontja a falura a törmeléket, hogy némely 

 utczát és házakat töltéssel védelmeznek ellene. A töltés, melynek tetején a 

 víz folyik, folytonosan nő, és máris jóval magasabb mint közvetlen alatta, a 

 fövölgyben épült házak alja. Ilyen viszonyok mellett egészen természetes, hogy 

 nagyobb esőzésekkor, vagy tavaszi gyors olvadáskor a hegyről lerohanó viz 

 ugy elönti a falut, hogy keleti és nyugoti magasabban fekvő része napokon 

 át el van zárva egymástól. 



Kovácsvágáson is a Jánosvára-gödör vízjárása jóval magasabban fek- 

 szik, mint feküsznek a mellette lévő házak, azért egészen rendes, megszo- 

 kott dolog, hogy a falu nagy része minden nagyobb eső után a víz alá kerül. 

 A széles malompatak völgyének gazdag szénatermését is igen gyakran be- 

 iszapolja, vagy pedig a lekaszált rendeket elhordja a víz, úgy hogy a gazdák 

 nem is számítanak vele, csak minden második kaszálásra. Ezen a vidéken 

 kézzel foghatólag érvényesül az erosionak azon általános törvénye, hogy a 

 magaslatok pusztulásával együtt jár a mélyebb helyek feltöltése, 



A Kovácsvágás, Rudabányácska, Makkos-Hotyka között lévő neogen 

 vulkáni vidék tanulmányozásának főbb eredménye tehát az, hogy a terület 

 alkotásában egy savanyúbb orthoklas-oligoklas-quarz-rhyolith-eruptio és 

 kétféle básisosabb andesit-eruptio vesz lényegesen részt: az egyik tiszta 

 pyroxen-andesit, uralkodólag anorthit és bytownit sorozatú földpáttal, a má- 

 sik ami3hibolt is tartalmazó pyroxen-andesit, uralkodólag labradorit és ande- 

 8in sorozatú földpáttal. A plagioklas-rhyolithok szereplése nagyon alárendelt. 



A savanyúbb rhyolith-eruptionál rendkívül sok tufa hullott és kevés 

 láva folyt ki, a básisos andesitnél ellenkezőleg a nagy lávafolyások mellett 

 igen kevés tufát találunk. 



