330 ISMERTETÉSEK. 



légkör, a különféle gázok és a felszíni hatások módosító és romboló munkája mel- 

 lett addig az állapotig, a melyben majdani vége lesz elkövetkezendő. Erre az 

 esetre azonban se a víz és a gázok elenyészését, se a dermesztő hideg kifejlődését 

 nem tartja bizonyosan föltehető vagy elfogadható oknak a földi tenyészet meg- 

 semmisülésére nézve. Hogy a szerves élet egykor időtlen-idők után meg fog szűnni 

 rajta, az kétségtelen ; de az elemésztő okait ma még hypothesisben sem tudjuk 

 kifejezni. 



Szerfölött érdekes az a két fejezete is, mely a meteoritek vagy köznyelven 

 * hulló csillagoki) mivoltát, anyagát, alkotását, lehullásuk jelenségeit, a meteor- 

 rajok eredetét és időszakait s mindazon részleteket ismerteti, a melyek e légből 

 hullott kövek és vasak jellemző tulajdonságai, mindenütt felhasználva a minera- 

 logiai és a chemiai vizsgálatok legújabb eredményeit. 



Ezeket a szép fejezeteket általában igen becsessé teszi az, hogy bennök a 

 csillagphysika újabb és fontosabb eredményei is gondosan fel vannak használva. 

 Ez pedig a geológiai folyamatok megértésére igen hasznos, de sőt némely jelen- 

 ségeknek — mint a rétegmozgásoknak, általában a helyváltoztatásoknak, a föld- 

 kéreg lassú összezsugorodásának s a hegységek képződésének, mint egyetemes 

 koemikus okokból eredő okozatoknak — a szabatosabb kimagyarázására nélkülöz- 

 hetetlen segítsége az előadónak is, és helyes megértésére az olvasónak is egyaránt. 

 Ujabban az astrophysikai fejtegetéseket a német geológiai kézikönyvek is kezdik 

 felvenni bevezető fejezeteikbe (Kaiser), a mit a francziák (Lapp.vrent) és az an- 

 golok némelyike (Geikje) már régebben megkezdett volt, habár kissé vázlatos 

 előadásban. 



Következő fejezete a Föld phi/sikai alkotását ismerteti, sorra fejtegetve alak- 

 ját, nagyságát (hozzáfűzve a fokmérések és az ingamegfigyelések, valamint a ne- 

 hézségmérések és a tömegcompensatio újabb adatait), súlyát, belsejének hőfokát, 

 a mélyebben uralkodó óriási meleget s ezzel kapcsolatban a Föld korához fűződő 

 tudományos becsléseket, valamint a Föld szilárd kérgének vastagságát s a legmé- 

 lyében uralkodó állapotot, a melynek kimagyarázásához mind ez ideig a legszor- 

 gosabb tudományos kutatások is csupán föltételes becslésekkel tudtak hozzá- 

 járulni. 



A szilárd kéreg vastagságára nézve Neümayr-Uhlig nem azokhoz csatlakoz- 

 nak, a kik e kérget csupán 5 — (j mértföld vastagnak tekintik, (a melyen belül 

 már a megolvadt tömeg következnék), hanem azokhoz, a kik, a Föld belső töme- 

 gének hevenfolyósságát föltéve, a szilárd kéreg vastagságát legalább 20 mértföldre, 

 sőt még ezt is tetemesen meghaladóra becsülik. Erre főkép az a tapasztalás indítja 

 őket, hogy az olvadás pontját a nyomás magasabbi-a fokozza. A föld gyomriíban 

 azonban minden esetre roppant nagy nyomás uralkodik, úgy hogy bízvást fölte- 

 hető, miként az olvadás régiója már csak igen nagy mélységben következbetik. — 

 Ezekkel végződik a könyv első nagy szakasza, a physikai geológia, mely a beve- 

 zetéssel együttvéve valóságos alapvető tanítás a nagy mű többi részeinek meg- 

 értésére. 



Második nagy szakasza a dynamikai geológiát tárgyalja, négy terjedelmes 

 fejezetben csoportosítva (vulkánok, földrengések, hegysegkéjíződések, a víz és a 

 levegő hatása) a mai geológia ama nagyfontosságú és tanulságos kérdéseit, a me- 

 lyek a közéletben is a legtágabb körök érdeklődését szokták felkölteni. — A vul- 



