NKUMAYK MŰVE A FÖLD TÖÜTKNKTKUŰL. 335 



ktínyen átalakult. Miudeuekelött a hegyséfíi alakokkal, az eredeti helyezkedéseket 

 megváltoztató és átalakító hatások különféle nemével, a hegységképzödésrŐl alko- 

 tott régibb nézetek és újabb elméletek tartalmával és fejlődésével foglalkozik ; 

 majd áttér az Alpesek hegyrendazerének alkotására és geológiai történetét vázolja 

 az alpesi gyűrődéseknek, jellemzi az Alpeseken túli előtér hegységeit s a nagy 

 continentális táblákat, majd a stilyedésbeli területeket s a különféle töréseket ; 

 előadja a hegységképződés lényegét, megismertetve a benne közreműködő erők 

 minőségét és hatását, rámutatva egyszersmind arra, hogy mindazon erők ma is 

 működnek s így a Jiegységképzödés, habár hatásai nem szembeötlők is, voltaképen 

 most sem szünetel. 



Visszatérve a földrengések és vulkánok némely jelenségeire, érdekesen fejte- 

 geti ezeknek összefüggését a hegységek " alkotásával, megismerteti a geológiai 

 homologiák kérdését, a tengerpartok eltolódásának jelenségét és okait s a fejezetet 

 a continensek korának kimagyarázásával zárja be. 



Hogy éppen ezen a fejezeten kellett az átdolgozónak legtöbbet változtatni, 

 egyes részleteit teljesen átalakítani, annak eléggé okát adja az a körülmény, hogy 

 Neumayr első kötetének kiadása (18S()) után jelent meg Suess Antlitz der Erde- 

 jének második kötete (1888) s látott napvilágot az a nagyszámú fontos közle- 

 mény, a mely e nagy műhöz fűződik s a benne fölvetett erőteljes és termé- 

 kenyítő gondolatoknak és hatalmas észjárásnak következménye volt. Ez a 

 hatás tükröződik vissza Uhlig átdolgozásán s az átalakított fejezetnek minden 

 részletében. 



A víz és a levegő hatását igen kimerítően és számos kisebb-nagyobb szakaszba 

 foglalva ismerteti, itt is nyomról-nyomra közbe szőve az újabb kutatások eredmé- 

 nyeit s azoknak megfelelően módosítva az első kiadás fejtegetéseit. Készeit tekintve, 

 ez a fejezet a következő kérdéseket tárgyalja: A víz tömegét a világon elterjedt 

 különféle helyzetében és alakjában, a talajvíz s a források és kutak szerepét és ke- 

 letkezésének viszonyait, a geizereket ú. m. az izlandi, új-zélandi, az amerikai yellow- 

 stone-parkbeli s a pennsylvaniai nevezetességeket, valamint az iszapvulkánokat, 

 azaz iszap- és gázforrásokat ; a víz chemiai hatásait, az elmállást s az ennek kö- 

 vetkeztében képződő anyagokat, ezzel kapcsolatban az erosiót, vagj'is a víznek az 

 elmállástól előkészített mechanikai munkáját az elmosatást, a maga sokféle válto- 

 zatosságában és létrehozott formáiban a legegyszerűbbtől a legbizarrabbakig egy- 

 aránt. Ismerteti a hegyomlások és a földcsuszamlások keletkezésének okait, létre- 

 jöttét és eredményeit; a hegyi patakokat s féktelenségök hatásait, valamint a 

 megszelidítésökre és megzabolázásukra szolgáló munkálatokat. 



Szerfölött vonzó a fejtegetések azon sorozata, mely a völgyfejlődés föltéte- 

 leit és fokozatait s ezzel kapcsolatban az amerikai kenyók (cailons) ama csodála- 

 tos, meredekfalú, mély és hosszú völgyek keletkezését ismerteti, melyeket tisztán 

 a víz erosiója hozott létre. Ide sorakoznak a völgyképződések a redős hegységek- 

 bon, a nagy hegyf^égek lassú kopása a víznek roppant mértékű elmosó mimkája 

 következtében, valamint a meszes hegységekbeli karsztképződés, a vízkatlanok 

 (töbrök, dolinák) keletkezése, a víznyelő torkok, a katlanvölgyek s a karsztvi- 

 dékek egyéb jelenségei. Kisebb szakaszokban következnek egymásután a lösztájak 

 s a völgyi terraszok és létrehozó tényezőik ismertetése, a folyómedrek áthelyez- 

 kedése, a folyóvizekből lerakodott képződmények, a tenger romboló hatása, a parti 



