NEUMAYK MŰVE A FÖLD TüRTKNP:TÉRÖL. 339 



Ausztráliáig s Ázsia keleti partja mentén haladva és magába véve Japánnal együtt 

 az összes partmenti özigetromokat,áthajlik Alaszkának Észak-Amerikába s Colum- 

 bián, a Sziklás Hegységen és Mexikón át egy nagyot kanyarodva, a délamerikai 

 Andesekkel és Cordilerákkal e continensnek déli csücskén, Tüzföldön végződik. 

 Hasonló érdekességü a déleurópai lánczliegységek helyzete és összefüggése, az Al- 

 pesek tüzetesebb jellemzése, a Kárpátok gyűrűje, a nyugateurópai rögekké tört 

 nagy terület bővebb ismertetése, az orosz-skandinávországi táblaterület és Szibé- 

 ria, Afrika és az előindiai félsziget, az ázsiai láuczhegységek, Khina és Ausztrália, 

 valamint végül Amerika hegységeinek összehasonlító ismertetése. 



A hasznavehető ásványok czíme alatt oly függelék zárja be a kötetet, mely- 

 nek megírásával s e nagyobb közönségnek szánt könyvbe való felvételével mind a 

 szerző, Uhlig Viktor, mind a kiadó czég határozott érdemet szereztek. Az egyes 

 anyagoknak nemcsak speciális mineralogiai viszonyait, hanem előfordulását, elter- 

 jedését és nagyobbára termelését és feldolgozását is megismerteti. Első közöttük a 

 konyhasó vagy kősó és a vele járó egyéb sók, melyek egymással társulva több geo- 

 lógiai időszakban előfordulnak, hasonlóképen a sósforrások és a sótartalmú ásvány- 

 vizek. Példaképen a wieliczkai, az erdélyi és a stassfurti sóbányászatot ismerteti s 

 magyarázza a sótelepek keletkezését is. Az elégethető ásványok során terjedelme- 

 sen ismerteti a tüzelő anyagúi szolgáló szeneket, a széntelepek keletkezését, a leg- 

 régibb geológiai korszakoktól a legújabbakig tartó előfordulásukat s a világ szén- 

 termelését. Majd a mai kor egyik nagyfontosságú világító anyagára a petróleumra 

 tér át, fejtegeti keletkezését, elterjedését, termelését és hasznavehető állapotúvá 

 finomítását is, valamint vele kapcsolatban a földi viaszról, az ozokeritről s az asz- 

 faltról is közli a szükséges tudnivalókat és mindezeknek északamerikai, kaukázusi 

 és galicziai előfordulási és termelési viszonyairól is elég tájékoztató felvilágo- 

 sításokat ad. 



Terjedelmesebb fejtegetésekben ismerteti az érczeket és előfordulásukat, ki- 

 terjeszkedve a fekhelyek minőségére (részint üledékes, részint vulkáni kőzetekben, 

 részint üregkitöltés, repedés- és telértöltelékek, contact képződmények és kőzet- 

 romtelepek vagyis mosólerakodások), elterjedésére, keletkezésök módjára és a 

 termelés viszonyaira. ElŐbb a nemes, azután a többi fémeket is egyenként tár- 

 gyalja, különféle viszonyaikra való tekintettel. 



A kövek és földek fejezete mindenekelőtt a drágaköveket ismerteti érdekes, 

 de a körülményekhez szabva rövid előadásban, a melynél sokkal bővebben foglal- 

 kozik ezekkel Schmidt Sándor tagtársunk magyar munkája.* mely egyszersmind 

 az összes könemű, nem fémes ásványok természetrajzával ismertet meg bennün- 

 ket igen Kzép és világos előadásban. A drága- és dísz- vagy ékkövekhez csatla- 

 kozik a művészetben és az ipar különböző ágaiban hasznavehető kövek ismerte- 

 tése, úgymint a szobrászat és a díszítő faragványok kövei : a márvány, a gipsz, a 



* ScHMUJT Sándor: A drágakövek. Két kötet, kis S-ad rét. Budapest, 1890. 

 Kiadta a k. m. terméBzettudomáuvi társulat. 



