áíO IHMERTKTÉSKK. 



szerpentin, a tajtkö (tajtékkő), a forráskő 8 a nephrit; továbbá az építő és faragó- 

 kövek ; az őrlő-, fenő- és köszörtíkövek a csiszoló anyagok és a litliograpbkövek ; az 

 ásványi trágya anyagok (mész, gipsz, anhydrit, kálisók, nátronsalétrom és ammó- 

 niák, mészpbosphat, phosphorit és apatit) ; a földek között legfontosabbak a kaoli- 

 nok, a tűzálló és fazekas agyagok, a grafit és a festöföldek. A fejezetet a chemiai 

 czélokra használt ásványok ismertetése fejezi be. 



Bizvást elmondhatjuk, hogy Np:umayk sxép müve Uhijo átdolgozásával 

 annyiban nyert, hogy a mai viszonyoknak, a magába fölvett újabb kutatások ered- 

 ményeivel, tökéletesebben megfelel, mint a mennyire az első kiadás ma megfelel- 

 hetne. Feladatát tehát kellően megoldotta. Kívánatosnak tartjuk, hogy a harma- 

 dik kiadás egy évtizednél hamarább váljék szükségessé, s hogy abban a kitűnő 

 átdolgozó ugyanolyan komoly haladást és gondos munkaeredményt tárjon elénk, 

 mint a jelenlegiben, mely magát a mestert is kétségtelenül teljesen kielégítené. 



Dr. Pktiiő Gyula. 



KoBELL F. : Táhlázalok az ásváiujok meghatározására; a 13-dik német 

 kiadás után fordította Zimányi Káeoly. Budapest, 1 896. 



Az ásványok meghatározására vezetőül kínálkozó munkák többsége a che- 

 miai módszert, első sorban a száraz úton való kísérleteket tartalmazza, főképpen 

 azért, mert a szoros értelemben vett mmeralogiaí mód, mely az alaktani és phy- 

 sikai tulajdonságok kifürkészésével iparkodik czélt érni, már sokkal több általá- 

 nos és részletes ásványtani ismeretet követel. Hogy az efféle munkák közül Kobell 

 tanár: Tafeln zur fic^t'immung der Mineralicn czímtí kis könyve czélszen'í be- 

 i'endezése, a megkülönbciztetések egyszerűsége és élessége által a gyakorlatban 

 mennyire beválik, régen ismeretes. Ennek a munkának legújabb, üeiíbkke tanár- 

 tól rendezett, bővített kiadását vesszük most magyar fordításban, ez által e munka 

 nagyobb körben hozzáférhetővé lett. A fordítás gonddal készült és magyaros 

 Ennek a munkának jó hasznát vehetik nemcsak főiskolai hallgatók, a kiknek szá- 

 mára készült, hanem mindazok, a kik ásványtannal és ásványhatározással, ha 

 mellékesen is, foglalkoznak, ■ — mint pl. geológusok, vegyészek, gyógyszerészek, 

 építészek, mérnökök stb. — annyival inkább, mert a benne foglalt kísérletek egy- 

 szerűek és nem tételeznek föl behatóbb chemiai és physikai előismereteket. 



Melczer Gus?;táv. 



