IKODALOM. 343 



(4.) FucHS Theodor : Geologische Studieii in den jüngeren Tertidrhildun- 

 geii Rumd)üe}is. (Neues Jahrbuch für Mineralogie, Geologie und Palíe- 

 ontologie. Stuttgart, Jahrg. 1894. L Bd. p. 111.) 



Szerző Eoiuániábau utazva, a hol egyrészt a fiatalabb harmadkori képződ- 

 ményeket tanulmányozta, másrészt belőlük kövületeket nagyobb mennyiségben 

 gyűjtött, történelmi alakban útja eredményeit leírja. Visszautaztában az Arapatak, 

 Erősd és Vargyas vidékeit járta át. 



Reánk nézve érdekes szerzőnek kinyilatkoztatott ama nézete, mely szerint a 

 Cer'ithixim margaritaceum-ot éa C. plícatum-ot tartalmazó rétegeket a Zsily völgy- 

 ből a moltiakhoz liasonlóan a miocaen hasisának tekinti, mivel az említett két 

 fajt kísérő conchyliák tulajdonképen miocaenek. Dr. Franzenau Ágoston. 



(5.) Helmhacker E. : Über das Vorkommen von Bruunkohlc in Kroatien. 

 (Ungarisehe Montan-Industrie-Zeitung. Budapest, 1894. X. Jahrg. p. 42.) 



Horvátország ENy-i részén elterülő meszekből, törmelék-meszekből és dolo- 

 mitból alkotott hegyhátra oligocaen még pedig aquitán emeleti édesvizi-marin és 

 litoralis képződményekből álló kőzetek telepednek. Az előbbiek meszes homok- 

 kövek, szürke tályagok, fehér vagy palás márgák, utóbbiak barnás palás agyagok, 

 homokkövek és tályagok, melyek különböző szintekben, de többnyire a hegység 

 triadi magja közelében Petrovskótól nyugaton 15 — 20 myriameternyi távolságra 

 Kalnikig keleten jó minőségű széntelepeket hordanak. 



Részletesebben van méltatva az ujabbi időben megnyitott bednyavölgyi 

 szénbányászat, a hol egészben 5, talán G telep is l*/2 — IVs m vastagságban és 

 1 V2 km hosszúságban ismert. 



E helytől keletre, így Koproniczánál a szén minősége alább száll, itt már 

 csak sötétbarna lignitek fordulnak elő. Dr. Franzenau Ágoston. 



(6.) HiLBER ViNCENz : I)(is TeHidrgehiet von Hartberg in Steiermark und 

 Pinkafeld in Ungam. (Jahrbuch der k. k. geologiscben Reichsanstalt. 

 Wien, 1894. XLIVBd. p. 389.) 



Szerző rövid összefoglaló képet ad a pöllaui tertiaer öbölnek és a vele hatá- 

 ros magyar területnek lerakodásairól, utóbbiban az első és második mediterrán, 

 a szarmata és pontusi emelet képződményeit főképen Hofmann vizsgálataira tá- 

 maszkodva, kiválasztván. 



Az alábbiakban csakis az e vidékre vonatkozó új adatok lesznek méltatva. 



Wiszfleken szerző egy a második mediterrán emelethez tartozó marin 

 homokpalát gasteropodák lenyomataival és acephalák kőmagjaival talált, 

 melyek közül a Fusiis és Nasa nemek voltak felismerhetők. A hegységben 

 egy 100 m mély fúrólyukban sárga kavics, ^árga homok, kék tályag és sárga ho- 

 mokos tályagot emeltek volna ki. Buglócz és az előbb említett helység között 

 lajtamész áll szálban, melyben Cohms és Trochus kőmagvak és a Perien Reussi 

 M. HöEN. héjai fordulnak elő. Egy Cbjpeasf er pyramidaUs MicH. is idevaló lenne. 



A szarmata emelet tárgyalásánál kiemeli szerző, hogy a kavicsot, melyet 



