418 PAi'i' károly: 



A Fornáról szóló irodalom rövid ismertetése. 



Fornát először Rómer Flóris említi az irodalomban. Levélalaku köz- 

 leményében ^ a tihanyi kecskekörmökröl szólván, fölemlíti, hogy Puszta- 

 Fornán található a Ce7ÍthÍHm calcarakim, Terehra fuscata és Bucdnum 

 Qironis/^ A Bakony"^ czímü müvéből pedig megtudjuk, hogy dPuszta- 

 Forna, mint németiil nevezik, tulajdonképen a fornai — Csákvárhoz közel 

 fekvő és azon unidalonihoz tartozó — puszta hires kövületeit Ma.ter Móricz 

 pécsi tanár fedezte fel». Hosszasan, ékes nyelven ecseteli vidékét, összeha- 

 sonlítja az alföldi pusztákkal s arra az eredményre jut, hogy a kétféle 

 puszta ellentétessége daczára, magyar vendégszeretete miatt Forna megér- 

 demli a pus/iák pusztája nevét. « Azt hiven, hogy az igazi leihely nem az erdő- 

 ben van, hül már a tavalyi szüunapok alatt a hírneves kövületeket gyűjtöget- 

 tem, a puszta uradalmi bérlőjétől megtudtam, hogy Majer barátom is innen 

 tévé kirándulásait. A bécsi cs. kir. ásványtani osztál}^ tudós és lelkes igaz- 

 gatójíínak dr. Hőrnes Móricz úrnak említvén, hogy í'ornán voltam és gyűj- 

 tögettem, legőszintébb örömmel fogadott és megkért, hogy a csigatelt föld- 

 rétegből több mázsányira menő köböt küldjek. Ennek eleget teendő, a hely- 

 színén, mely a tavalyival ugyanegy volt, nagy sereg napszámossal együtt, 

 — hfigcsókkal, kapákkal és csákányokkal ellátva, — leszálltunk a forró me- 

 legnek daczára kellemesen hüs köszénkutba. Kezdtük a termőföld alatti ka- 

 vicsban a kapálást, hogy a törékeny házakból legalább egy ép példányt kapar- 

 hassunk ki. Sajnos, sértetlenül egyet sem kaphattunk ki, mert egyiknek 

 teteje, másiknak szííja volt hiányos, a mi igen is természetes, mert mind- 

 ezen ezer meg ezer milliónyi őslénymaradványok nem valami mész, homok 

 vagy agyag lágy ágyába temetkeztek, hanem elveszve valami nagyszerű 

 természeti forrongás által, vesztük helyéről a sértő kavicsceal együtt ide 

 sodortattak; honnét? azt manapig csak a jó Isten tudja. » 



1859- ben dr. Peters Rároly dGeologische Studien aus Ungarnw^ 

 czímü értekezéfcében megemlékezik Fornáról; kiemeli, hogy némi különb- 

 sége van az esztergomi előfordulásoktól, a mennyiben itt a nummulitok hiá- 

 nyoznak, ellenben nagy bőségben találhatók a Cerithiurii calcaratmn, 

 C. corvinuni, Fu.^vspolygoims és sajnálattal említi, hogy a kutató akna betö- 

 mése óta Fornat elveszett lelethelynek tekinthetjük. 



^ Veiliandlungen iles Vereins für Natnikuntle y.n Pressburg. III. Jalirgang. 1858. 

 Sitznrigsberichte, 15. 1. 



" Terehra fuscafíi alatt a Cerilhium corvinnm- Bkongt., Biicciniim (Mvonis 

 alatt a Natica (Ampullaritij periistn Defií. értendő. 



•' A Bakony, terményrajzi és régészeti vázlat. Irta dr. R(')Mek Flúius, paunon- 

 hegyi benczés, győri főgyuin. tanár. Győr, JSOO. 46 — 50. 1. 



* JaJirbucli der kais. köu. geolüg. Reiclisaustalt. 185'.). Wieu. p. 483. 



