A FOKNAI KOCAEN MKDEXCZE. 



419 



1861 -ben Hantken Miksa Geológiai tanulmányok Buda s Tata között ^ 

 czímtí művében így ír: «A pu&zta-fornai és puszta-nánai eocüen képletek 

 ott, hol eddig müvelésre nem méltó széntelepek kísérik, kövületeikre nézve 

 egeszén hasonlók a lábatlani képletekhez, melyek szintén müvelésre nem 

 méltó széntelepekkel birnak és nummulitot nem tartalmaznak. A mint 

 látszik, a felső eocien csoporthoz számítandók. Gánth ós Csákberény körül 

 eléíigé elterjedt márgák tűnnek elő, melyek ugyanazon csoporthoz tartoz- 

 nak. Ezekben, hacsftk magban is, ugyanazon Cerithiumok fordulnak elö, 

 mint az agyagrétegben. Puszta-Fornán van a leghirhedtebb leihelye az ép 

 kagylóknak az úgynevezett hosszú harasztban. A leggyakrabban előfordulók 

 a Ceriíhium corvimim Brogn., Ceritlnnnt valmraíiim Bkogn., Natica 

 DeJbosi Hébert. Egyetlen egy példányt találtam : Cerühium Maraschini 

 Brog.v. Ezenkívül előfordulnak még más cerithiumnemek, Pusus, Lucina 

 stb. Melunopsis is jő elö. Ezekből néhány példányt egy régi górczon talál- 

 tam. A kövületek leihelye közvetetlen a televény alatt van. részint oly ho- 

 mokban, mely sok dolomit-töredéket foglal magában, részint igen szívós 

 vöröses vagy kékes agyagban, mely lábasok készítésere kitűnően alkalmas. 

 Csákvár körül az úgynevezett Petre-Csere környékén számos agyaggödör 

 van, melyekből készül a híres csákvári edény, mely e hazában messze szét- 

 hordatik. Az agyag kiásatásával foglalkozó emberek mondása szerint, ebben 

 helyenkint ug.yanazon kövületek forduluak elő, mint Puszta-Fornán. E telep 

 tehát ugyanazon réteghez látszik tartani. Fontossága az agyagnak ipari 

 szempontból onnan mérhető meg, hogy 180 fazekas van elfoglalva feldol- 

 gozásával. » 



1861 -ben Hauer Ferencz a Bakonyban és Vértesben fölvételen levén 

 Stache és Paul társaságában s meglátogatván a fornai lelethelyet is, röviden 

 közli az esino-dolomitban levő medencze leírását,'-^ fölemlíti kövületeit : 

 RosíeUaria corvina, Cerühium calcarafum etc. 



18G2-ben dr. Stache G.^ a puszta-fornai márgát Ceriíhium calcara- 

 hmi Brongn., Cerithium lemniscalum Brongn., Fusus polygouus Lam., 

 Natica mutabilis Desh., Car.lium rjratum, Desh. kövületei alapján a felső 

 eocoenbe, Bonca niveaujába osztja. 



Dr. Zittel a. Károly 186l^-ben meg.ielent hírneves értekezése: «Die 

 obere Nummulitenformation ín Ungarn» '^ kimerítően tárgyalja Puszta- 

 Forna faunáját is. Innét a következő fajokat sorolja fel : 



* Magy. Tud. Akadémia: Maili és természettudományi közlemények. I. kötet 

 18G1. !á40. lap. 



'■' Verhandlungen der k. k. geologiscLen Reiclisanstalt. 18öl. 76 — 77. 1. 



=* Verhandl. d. k. k. geol. lleichsaust. 1862. 212. 1. 



■* Sit/ungsberichte der math.-uaturwissenscliaftlichen Classe der kaiserlichen 

 Akademie der Wissenschaften. Wien, 46. köt. I. rész. 18G2. 35.3 — 395. 1. 



27* 



