4122 PAPI' kap.oly: 



3. Sárgásbarna agyag, sok szótmállott héjjal, V2 láb. 



4. Barnás sárga képlékeny agyag, jól megtartott kövületekkel, 1^-2 láb 

 (a kövületek fö fekhelye). 



5. Tömött, kékes, képlékeny agyag, kövület nélkül. * 



1871-ben Hantken Miksa ^ helyreigazítja egyik korábbi tévedését: 

 ((Feltűnő őslénytani hasonlatosságánál fogva egyik korábbi értekezésemben 

 (Lábatlanr(31) a lábatlani, valamint a puszta-fornai rétegeket egykorúaknak 

 véltem állíthatni az alsó Cerithium-emelettel, a mi pedig helytelen, mint- 

 hogy a lábatlani rétegeken keresztül egy fúrlyiik 45 ölnyire mélyesztetett s 

 ott a kérdéses réteg alatt az Operculina-emelethez tartozó rétegek nagy vas- 

 tagságban vannak kifejlíidvew. 



Dr. HoFMAN KÁROLY «A buda — kovácsi hegység földtani viszo- 

 nyai))^ czímü müvében fölemlíti, hogvBudakesz mellett új lelethelj'et fede- 

 zett fel, melynek faunája megegyezik a felső puhány emeletével ; 7 faj a 

 Vértes hegység déli szelén, nevezetesen 5 Fornapusztán : Qirdiwn gra- 

 fum, Natica incompleta, Ampullaria perusta, Cerühium angulatum, Ceri- 

 Ihium trorJileare, es 2, n. m. Arca Marceauxiana és CeritJtiiwi nngulatum. 

 Moórott, a fornai rétegeknek egy új, Böckh ur által felfedezett előfordulási 

 helyén talált kövületekkel egyezik. Szól azután Zittel tévedéséről, ki az 

 uralkodó nézethez csatlakozva, a Bonca-faunát geologiailag egyenlő szinthez 

 tartozónak tekintette, s fölemlíti Hébert és Suess felosztását a vicenzai 

 harmadkori hegységről. 



1878-ban prudniki Hantken Miksa ((A magyar korona, országainak 

 széntelepei és szénbányászata)) czímü munkájában ^' utoljára még egyszer 

 megemlékezik Fornáról : ))A puszta-fornai és puszta- nánai szentelepek a 

 Vertes hegység területén, Fehérmegyében. E vidéken 1858, és 1859-ben 

 terjedelmes szenkutatások eszköz(3ltettek, melyek által az ottani széntelepek 

 csekély vastagsága és ennélfogva művelésre nem valósága kiderült. Az 

 ottani széntelepek az eocíen képződmény felső osztályzatában fordulnak elő. 

 A széntelepeket tartalmazó rétegcsoport igen gazdag puhánymaradványok- 

 ])an, melyeket dr. Zittkl 1862-ben leírt. Az előforduló kövületek közül ki- 

 emelendők: Marginella ovnlata var. nana Zitt., Fiims polygonus Lau., 

 Cerühium. Hungaricum Zitt., Cerithium baccatum Brongt., CerühiuDi 

 corvinum Brongt., Cerithium calcaratum Brongt., Turrüella elegantula 

 Zitt., Natica incompleta Zitt.)) 



* Az esztergomi barnaszénterület földtani viszonyai. M. Idr. Földtani lutiízet 

 Évkönyve. I. köt. 6Í(. 1. 



'•» M. kir. Földt. Int. l'':vk. I. köt. ;22()— 228. 1. 

 8 Budapest. 1878., 248. 1. 



