424 PAPP KÁROLY : 



A fornai medencze stratigraphiai ismertetése. 



A moóri völgy és a bánhida — bicskei vízválasztót áthágó Mészáros ut 

 között emelkedik a Vértes. Belsejét a kozma — gánti völgy hasítja észak- 

 keletről délnyugatra, a hegység csapásirányával egyközösen. Miként a Ba- 

 kony régibb oldalát délkeletnek fordítja s a Balaton íjartjától északnyugatra 

 indulván, a hegységet alkotó lerakodások mindig fiatalabb és fiatalabb tag- 

 jaival találkozunk, éppen így a Vértesnek is északnyugati peremét szegélyezik 

 a fiatalabb képződmények. Már Hauer Ferencz párhuzamba állítja a ket 

 hegységet * a analógia utján keresi az Iszka hegy alsó trias lemezes mész- 

 kövét a Vértesben is. A magyar-almási hegyet, mint a Vértes déli rögét 

 jelöli meg ilyenül. Alsó trias azonban nincs sem itt, sem máshol a Vértes 

 területén, miként ez a m, kir. Földtani Intézet részletes felvételi alapján 

 szerkesztett 1 : 144.000 mértékű geol. térképen is kitűnik. 



Felső trias dolomit. 



A terület legrégibb képződése hófehér, kékesfehér, néhol sárgás vagy 

 vöröses szürke dolomit, mely a kozma-gánti völgytől délkeletre eső vonula- 

 tában, különösen a csákvári hegy területén, kövületet igen gyéren tartal- 

 maz. Ezen délkeleti vonulat régebben, mint «esino dolomit)) elkülönittetett 

 a kozma-gánti völgytől északnyugatra levő hatalmas vonulattól, mely mint 

 megalodus-dolomit a rháti systémába osztatott. 



Én a szóban forgó, délkeleti vonulat területén mindössze néhány 

 megalodust szabadítottam ki egy dolomit tuskóból, melyet Gánt falu alatt 

 vízmosásban találtam. Ezek : Megalodon complanatus Gümb., M. Güm- 

 beli Stopp., M. Lóczyi Hoern. n. f. annyit mindenesetre bizonyítanak, 

 hogy ugyanazon fődolomit van előttünk, mely a dunántúli Közéjíhegysé- 

 get nagy részben alkotja. 



A csákvári hegy, mely a fornai medencze c övezi, a Vértes délkeleti 

 vonulatának elkülönített része. Határa északnyugaton a gánti völgy, észak- 

 keleten a csákvár — majki út, délnyugaton a gánt — zámolyi út; homlokát 

 délkeletnek, a csákvári síkságnak fordítja. Hossza mintegy 7 km, átlagos 

 szélessége 4 km. Csákvár fölött a dolomit függőlegesen hasadozott szirtek- 

 ben áll. A 200 méteres rétegvonaltól 300 m magasságig 30° — 35°-os lejtő- 

 vel emelkedik, fönn ellaposodik, kis fensikká tertíl. A Gémhegy (315 m), 

 liókahegy (335 m). Lőállás stl). ilyen kis fensíkok, melyeket azonban szaka- 

 dékok, vízmosások választanak el egymástól. A szakadékokban igen szép 

 feltárásban vannak a dolomitpadok, északkelet-délnyugati csapásban, észak- 

 nyugati düléssel. A csákvári hegy területén egyedül a Szólókö az, mely 



* Verhandlungen der k. k. geol. Reichsanstalt. 1S(j2. 161. 1. 



