A FORNAI KOCAEN MEDKNCZK. 



427 



Eocaen systema. 



Már Hauer Ferencz rámutatott arra,* hogy a puszta-fornai rétegek 

 sajátságos isolált fekvése, teknöszerü alakja, csekély kiterjedése oly gazdag 

 fauna mellett csak úgy érthető, ha feltesszük, hogy analóg rétegek egykor 

 nagy kiterjedésben borították a Vértes hegység vidékét, de később szétron- 

 csolódtak 8 a VÍZ tova vitte fekvőhelyükről. Ezen roncsok közül azóta való- 

 ban több napfényre került, így Gánt körül, a Petrecserben, Puszta-Nánán, 

 Moórott, Csákberényben. Ezen úgynevezett fornai rétegek zöme mégis a 

 kozma-gánti völgyben s környékén található, tehát a délkeleti vonulatot 

 peremezi ; míg az eocöeen lerakodások hegyalkotó tömege, a nuramulit 

 mészkövek zónája a Vértes hatalmasabb vonulatát szegélyezi észak- 

 nyugaton. 



A fornai rétegek legszebb lerakodása abl)an a kis hegykatlanban talál- 

 ható, melyet a Génihegy délnyugati lejtőjén Hosszuharasztnak nevez a 

 nep. Tulajdonkép Csákvárhoz tartozik s mindig is ennek határában volt, a 

 mennyiben Forna puszta is Csákvár határában van. A puszta határa akként 

 változik, a mint bérlői változnak. Jelenleg a Hosszuharaszt, mint ültetés 

 erdő a csákvári uradalom közvetlen rendelkezése alatt áll. 



A híres kövület-lelethely tehát benn a Vértes belében, Gánt falutól 



50 met. 100 



A BÁRÁNYKÚT KÖRNYÉKÉNEK HELYSZÍNRAJZA. 



délkeletre '-^ km távolságban van. Legbiztosabb íix pont a Báránykút, mely 

 körül történtek 1S58 — GO-ban a köszénkutatások. a mik anyagi szempont- 

 ból haszonra ugyan nem vezettek, de annál becsesebb kincset fedeztek fel a 

 palaeontologia számára. A kövületek felfedezése első sorban a csákvári 

 fazekasok érdeme, kik agyag után az egész határt össze-vissza áskálják. 

 Bizonyára ük találták először a szenet, mely után oO évvel ezelőtt kutató 

 aknát mélyesztettek. Sajnos, a fúrással nyert anyag ma már teljesen elve- 

 szett. A kis völgykatlan délnyugatra nyílik, északkeletre szelíden emelke- 



* Verhaudlungeu der k. k. geol. Reichsaustalt Wieu, J863. Ii5. 1. 



