A FOKXAI KOCÁÉN MEDENCZE. 439 



bleaui homokban; s ez utóbbi Vicenza vidékéről a gombertoi mészköböl, a 

 laverdai márgából s Sangonini tufájából ismeretes. 



Kétségtelenül azon tenger maradványai, mely tengerben a fontaine- 

 bleaui homokrétegek lerakódtak, s mely Magyarország tetemes részét is el- 

 lepte. A tornai felső, homokos réteget tehát a tongriai emelet felső szín- 

 tájába kell helyeznünk, melyet BEYRicH-vel, GüMBEL-lel középső oligocaen- 

 nek, HÉBERT-tel szólva alsó miocsennek nevezhetünk. 



Palaeontologiai függelék. 



I)r. ZiTTEL KÁROLY «Die ober Nummulitenformation in Ungarnw czímü * 

 nagybecsű művében, — miként már említettük, — 'MJ alakot sorol fel és ir 

 le Puszta-Fornáról. Művéhez mellékelt 3 táblán igen szép rajzokban 2G faj 

 van ábrázolva. Ezen rajzok között a fornai faunának következő 18 alakja 

 található fel : 



Margitiella ovulata Lamk. var. nana Zitt., Fusus polygonus Lamk., 

 Cerühium lemniscatum Brongt., Cerithiurn baccatum Brongt., Nerüina 

 liitea Zitt., Ceyithium Hungaricum Zitt., Cerithiurn corvitmm Brongt., 

 yatica inrompleta Zitt., Melánia distinda Zitt., Pirena Fornciisis Zitt., 

 Eulima Haiditigeri Zitt., Turrüella vinculata Zitt., Turritella elegantula 

 Zitt., Anipullaria perusta Brongt., Cytherea Petersi Zitt., Lucina Haueri 

 Zitt., Lucina crassida Zitt., Modioki Fornentiis Zitt. 



A következőkben néhány új, ós néhány Fornára nézve eddigelé kétes 

 fajt irok le. Mindezen fajok az alsó, sárgás barna agyagból valók. 



Congeria prisca sp. n. 



(IT. tábla; 1, la, Ib ; % 2a; 3, 3a, 3b ábrák.) 



Kicsiny Congeriák töredékei között találtam teljesen ép, jobb és bal 

 teknőt. A kicsiny, vékony teknő háromszögalakú, búbja (umbo) észrevehe- 

 töleg becsavarodott. Külső felületén a búbtól erősen kifejezett domborodás 

 (letompított gerincz) húzódik közvetlenül a mellső oldalon lefelé, alsó végén 

 elsimul. A balteknőn (3a. ábra) ezen emelkedést hátul vékony ráncz kiséri, 

 mely lefutásában végig követhető. Hátfelé a teknő ellaposodik s kiterül. 

 Felületét finom hullámos növési vonalak fedik. A domborodás közvetetlenül 

 a mellső szélen húzódván, mellső része függőlegesen esik le a byssus hasa- 

 dékhoz. E hasadék azon Congerián, mely a 3-dik ábrában lerajzolt teknő- 

 nek gazdája volt, tátongó nyílás lehetett. Az 1. alatt ábrázolt byssus kivájá- 



* Sitzungsbericbte der matb.-naturwissenschaftlichen Classe tler kais. Akademie 

 der Wiseenschaften. Wien, 1862. XLVI. Bd. I. Abth. pag. 353— .395. 



