446 PAPP KÁKOLY : 



valú rátüremlése által átalakult, mely bogy taláu nem vénkori átalaku- 

 lás, azzal bizonyíthatom, hogy ugyanezen változatot fiatal alakokon is 

 megtaláltam. Az összes rokon alakok közül legközelebl) állanak hozzá: a 

 (Jcrílliiuiii inulabüe, mely azonban 4 bütyöksoros, a Cerühium luherculo- 

 siim és Cerühium Brocchii Desh. (Deshayes Descr. d. anim. sans vertébr 

 le bass. de Paris, III. k. 121 ; Descr. coq. foss. d. envir, de Paris, atl. 47. 

 tábla 13, 14, 23. ábra, 48. t. 12—14. ábra), melyek szintén 4 soros büty- 

 küek, s az utóbbi bütykei sűrűbbek is. A három soros bütykökkel diszes 

 Cerithiiini bacaitum Brongt. (Alexandre Brongniart: Memoire sur les 

 terrains de sédiment supérieurs calcaréo-trappéens du Vicentin Paris 1823; 

 70. 1. III. tábla, 22 ábra; Zittel : Die obere Nummulitenformation in Un- 

 garn, Sitzungsberichte d. k. Ak. 46. k. 1. r. 1862; 373. 1., I. tábla, 9. ábra) 

 bütykei sűrűbben állanak, letompítottak, s alsó bütyöksora nem sutural sor. 

 Yariotasunkra pedig a sutural sor épúgy jellemző, mint a typicus Cer. cal- 

 caratum-YSL. 



Az első sorban, a párkányszerü kiemelkedésen 10 föbütyök helyezke- 

 dik, a 2-dik sorban 26, a 3-dik, azaz sutural sorban 22 bütyök van. 



Marginella ovulata Lamk. 

 II. tábla, 9, 9a, 9b ábrák. 



Lamarck., Ann. du Mus., 2. k. 61. 1. és 6. k.. 44. t. 10. ábra. 



1824. Deshayes Description d. coqu. foss. d. env. Paris, II. k. 709. 1. 

 95. tábla, 12—13. ábra. 



1866. Deshayes Description des anim. sans vertébr. le bass. de Paris, 

 III. k. 554. 1. 



1889. CossMANN Catalogue illustré d. coq. foss. del'eoc. des env. de 

 Paris, IV. k. 208. 1. 



A fornai agyagrétegek mikrofaunájában picziny, fén^ylö marginellák 

 bőségesen fordulnak elő, ezek közül kiválik egy-egy nagyobb példány, mely 

 pontosabb vizsgálatnál a Margii/ella ovulala Lamk. tökéletesen hasonmásá- 

 nak bizonyul : Testa ovato Isevigata ; spira brevissima, apertúra elongato 

 íingusta ; columella recta quinque plicata ; labro simplici, submarginato. 

 A 9. ábrában rajzolt példány szakasztott hasonmása a Deshayes atlasában 

 ábrázolt példánynak. Különbség csak nagyságukban van, a párisinak 

 11 mm a hosszátméröje, a fornai példány hossza 5 mm, szélessége 2,8 mm. 

 Felületén finom hosszanti vonalak láthatók, melj^ek a csiga apicalis végé- 

 től a basalis vége felé nagyjában egyközösen szelíd ivekben vonulnak. 



