450 MOEsz (JuszTÁv : 



színű vékony lemez. Találunk azonban oly üregeket is, melyekben a calcit 

 kristályok barna színűek es felületük szabad, ezek valószínűen már a kikris- 

 tályosodás alkalmával veliették fel molekuláik Ivozé a kátrányt. Hevítve e 

 kristályok színüket elvesztik. Más repedésekben pedig teljesen mentek a 

 calcitok a kátránytól, sem bennük sem rajtuk nincs. Ezek is színtelenek, de 

 már inkább a fehér színbe hajlanak. 



Mindezen eddig említett calcit kristályokat a mindig jelenlevő [5382] 

 -\- R4 skalenoéder jellemzi. Jellemző továbbá, hogy társaságukban sohasem 

 található quarz. a mi a petróleumot nem tartalmazó homokkővek caleitjai- 

 ról nem mondható. Mint további különbség fölemlítendő a barytnak elő- 

 fordulása a petroleumos homokkőben, mit más homokkőben nem észleltem. 



A körösmezei petroleumterűletet az oligocsenhez számított homok- 

 kövek és palák veszik körül. Ezekben semmifele kristályosan képződött 

 ásványra nem akadtam, bár különösen a várostól délfelé feltárásokban ■ — 

 elhagyott kőbányák — nem volt hiány. A Tiszcsora völgyének azon részé- 

 ben, mely a város északfelé eső legutolsó házai és az Okolahegyen fakadó 

 Tiszcsora forrás közt terül el,, szintén hiába kerestem ásványt. 



Ellenben a F.-Tisza völgyében a vasút mentén délfelé haladva számos 

 feltárást találunk a krétaformatióhoz sorolt homokkövek és palák terüle- 

 tén és itt a kőzet repedéseiben mindig találunk calcitot, még pedig quarz 

 társaságában. A quarz az idősebb, calcit a fiatalabb. 



Ezen calcitot a skalenoéder teljes hiánya jellemzi, termete mindig 

 rhomboéderes. Borkút község mellett Clausz R. kőbányájában a calcit és a 

 quarz kristályain kívül mint legifjabb képződményt még fényes sötétbarna 

 rhomboédereket is találunk, melyek anyaga linionií. Mi volt az eredeti ásvány, 

 biztossággal meg nem állapitható, mert a lapok görbültsége miatt a mérés 

 határozott eredményt nem adhatott: a sarkélek szöge 71° 10' és 73° 26' 

 között ingadozik. Annyi azonban mégis mondható, hogy vagy siderit, vagy 

 valamely vasban igen dús calciumcarbonát lehetett. 



Megemlítendő még a calcitnak egy előfordulása, mikor az ú. n. «mára- 

 marosi gyémánt)) -ok alakjával és tisztaságával biró quarz kristályokon kívül 

 igen apró pyritkristályok is jelen vannak. A calcit ezen kristályai szintén 

 rhomboéderesek, s egy fekete, igen finomszemű., többnyire gyűröttfelületű 

 palás homokkő repedéseiben képződtek ki. 



A pyrit ajjró kristályai részint a kőzetben, részint a kőzeten találha- 

 tók, előbbi esetben mindig egyes csomókban kiválva, utóbbi esetben el- 

 hintve, de egyes kristályok a calciton is észlelhetők. Rendesen zöld vagy 

 piros színbe játszanak. Mikroszkóp alatt az uralkodó hexaéder mellett az 

 oktaéder is észlelhető. Mindkét alaknak fényesek a lapjai; a [111] tel- 

 jesen sima, a [lOO] cxd oo lapjain ellenben a pentagon jellemző éleivel 

 párhuzamosan gyenge rovátkosság mutatkozott. Ezen előfordulás a F.-Tisza 

 balpartján van Kevele vasúti állomás közvetlen közelében. 



