458 IRODAI,OM. 



mészkő középső szintájával. Az előbbiek Andrásházánál a Brachydiasthemate 

 num transsilvanicum, Boeckh éa MATTY.-t. egy a rhinocerotidae családba tartoz- 

 ható és egy krokodil maradványát szolgáltatták, utóbbiak limnaea és planor- 

 bis-okat. 



A középeocaen sorozatát zárják a felső durvamész vagy kolozsvári rétegek, 

 egy a párisi durvamésznek megfelelő gazdag faunával. De míg e rétegek az ország 

 éjszak-nyugati részén a tárgyaltak szerint ily változatosan vannak kifejlődve, 

 addig többi részén csak nyomokban mutathatók ki, így Porcsesdnél, Rodnánál, 

 Kovásznánál, Papolcznál, Zágonnál és Bereczknél. 



A felső eocaent az intermedia rétegek képviselik. Ezek márgás meszek a 

 NummuUtes intermedia és másnemű zárványokkal és agyagmárgákból álló bryo- 

 zoarétegek, melyek az erdélyi eocaen leggazdagabb faunáját zárják magukba. 



Reájuk telepszik az oligocaen képződmény. Alsó tagja, a hójai rétegek márgá- 

 sak és meszesek. Előfordul bennök a NummuUtes intermedia és Fichteli, de azon- 

 felül egy a bordeauxi medencze asterias meszeire emlékeztető pteropodákban gaz- 

 dag faunával. 



Ezek fedőjét képezik az elegyes vagy édesvizi révkörtvélyesi agyagok, me- 

 szek, homokkövek és barnaszenek, tengeri, brakkvizi vagy édesvizi alakokkal. 



Fölöttük fekszenek a márgákból és homokkövekből álló mérai rétegek ten- 

 geri lerakodásra valló kövületekkel. 



A mélyebb oligocaen legfelső tagját palás márgák,raz ilondai halpalák alkot- 

 ják, a Meletla crenata Hr.cK.-liez hasonlító halpikkelyekkel. 



Az aquitaniai emelet képződményei területenkinti kifejlődésük szerint tár- 

 gyaltattak és pedig i . a Biharhegység és a Meszesvonulat közötti. 2. az egyesült 

 Szamos- és Láposfolyók befogta területen. 3. Az erdélyi részek keleti és déli vidé- 

 kén előforduló lerakodásokat és 4. a Zsilyvölgyi szénteknök-ét. 



Az értekezés szövegében alkalmazott sok átmetszeten kívül van még négy 

 tábla profilokkal és egy chromographikus tábla mellékelve. 



Dr. Franzenaü Ágoston. 



(10.) LöRENTHEY Imre : Jelentés az erdélyi Múzeum-Egylet megbízásában 

 1891. nyarán tett földtani kirándulásaimnak eredményeiről. (Értesitö az 

 erdélyi Múzeum -Egylet Orvos-Természettudományi Szakosztályából. 1893. 

 XVIII. evf. 55. 1.) 



Szerző az erdélyi Erczhegység keleti szegélyén főképen a harmadkori kép- 

 ződményeket Nagy-Enyedtől kiindulva Celnáig terjedően tanulmányozta. 



Az Üláh-Lapádtól nyugatra terjedő Pareu-Buchiban a lajtamész képződ- 

 ménybenkét szint van megkülönl)öztetve, egy alsó, homokos mészkőből és egy kö- 

 rülbelől 1 m vastag felső, márgából álló. 



Az alsó szintben talált kövületek ezek : 



l'ecten Malvinae Dvu., Cladangia conferta Ess., Explanaria asteroides 

 GoLDF. Litliothamrdum raw,osissiruum, Rss. 



A felsőben találtak : 



Isocardia cor. L., Lu.cina columbella Lam., Luc'ina sp.. Teliina lacunosa '? 



