FÖLDTANI KÖZLÖNY 
XLV. KÖTET, 1915 JANUÁR—FEBRUÁR—MÁROIUS, 1—3, FÜZET, 
ÉRTEKEZÉSEK. 
A ZALATNA-NAGYALMÁSI HARMADKORI MEDENCE. 
Irta FERENCZI ISTVÁN dr.! 
I Az T-só táblával és az 1— 3. ábrával 
Bevezető. 
Az Erdélyi Érchegység, hazánk egyik leggazdagabb ércettermő vidéke, 
a geológiai kutatások során igen sok érdekes kérdés megfejtésére, tisztá- 
zására adott alkalmat, azonban egyes kérdésekben még ma i15 megoszlik 
a felvevő geológusok nézete. Különösen áll ez ama képződményekre, amelye- 
ket a geológiai irodalom Posrpwy? elnevezése óta kLocalsedimenty néven 
ismer. Az Erdélyi Érehegységet felépítő képződmények sorozatában elég 
nagy szerepet játszó ezen rétegcsoport kisebb-nagyobb medencéket alkot, 
ezeket a régebbi térképekkel szemben legjobban PárryY:44Az Erdélvy- 
trésgisÜürehegység  bányáimak dröldtani viszonyai 
és érecteléremn című, az egész hegységet tárgyaló munkájában adott 
átnézetes (1 : 200,000 méretű) térkép tünteti ki. A Bucsony és Verespatak 
vidékén feltételezett két kis medencével szemben a Nagyág-Brád-Kőrös- 
bánya közti medence eléggé nagy terület, míg a felvételem tárgyát képező 
Zalatna-Nagyalmás körüli medence nagyságát tekintve körülbelül a kö- 
zépső helyet foglalja el. 
Egyetemi tanulmányaim közben részletesen bejártam e területnek 
a nagyalmás-elódi pataktól É-ra eső részét, e területről nyert eredményei- 
met doktori értekezésemben? tettem közzé. A munka teljessége kedvéért 
1 A Magyarhoni Földtani Társulat 1914. jun. 3-iki ülésén bemutatta GAÁL ISTVÁN dr. 
rendes tag. 
2 Posmpway F.: Zur Geologie des Siebenbürgisehen Erzgebirges. (Jahrbuch d. k. k. 
geol. Reichsanstalt XVIII. 1868. p. 54.) 
: FERENCZI I.: Zalatna környékének geológiai viszonyai, különös tekintettel a har- 
madkori eruptivus közetekre. (Múzeumi Füzetek, az Erdélyi Nemzeti Muzeum Ásvány- 
tárának Értesítője, II. 1913. 1. szám, 1—59. o.) 
Földtani Közlöny. XLV. köt. 1915. I 
