2 FERENCZI ISTVÁN 
vágyódó reménységgel ragadtam meg az alkalmat s adtam be tervezetemet 
e munka tovább folytatására akkor, amidőna Magyarhoni Föld- 
tani Társulat a SzaBó  Józser-emléklapból önálló geológiai fel- 
vételre hirdetett pályázatot. Köszönet és hála azért a Magyarhoni Földtani 
Társulatnak, hogy pályatervem elfogadása után a felvétellel kitüntetett, 
célom elérésében anyagilag is segélyezett ; hálás köszönetem kell kifejeznem 
továbbá SzápEczkY GyuLna dr., e.-ny. r. tanár úrnak, szeretett professzo- 
romnak, aki intézetének ügyrendjét úgy osztotta be, hogy én ezen vállalt 
feladatomnak eleget tehettem. Köszönetem és hálám illeti még PLANDER 
Géza kénesdi bányafőmérnök urat, aki az általa talált érdekes kövületet 
énnekem átengedni, GAÁL ISTVÁN dr. e. magántanár urat, aki gyüjtött kö- 
vületeimet meghatározni szíves volt. 
Hegy- és vízrajzi viszonyok. 
Amint a térképről jól látható,- ezen geológiailag egységes terület 
most 4, teknőalakú mélyedés területét foglalja el, amelyek a Marosba 
ömlő 4 nagyobb patak vízrendszeréhez tartoznak. E vizek közül legtekin- 
télyesebb az Ompoly-patak, amely e kettős medence északi felének vizeit 
szállítja tova, a déli részről a csebi, nagyalmás-glódi és a tekerői patakok 
vezetik le a csapadékvizet s a területemen kívül egyesülve Gyógy1-patak 
néven ömlenek a Marosba. Az Ompoly-patak mellékárkai közül fontosab- 
bak az északról jövő Valea Morilor (— Malompatak), a D-i ágak közül 
a V. Trimpoelilor (— Kénesdi patak), V. Tiganilor (— Cigányok patakja), 
Facebányai patak, V. Sivoltuluj (— Zsibolt-patak), V. Mare (— Nagy- 
patak) nevű fontosabb mellékárkaival, a déli rész patakjai közül a Csebi 
patak (—V. Cibuluj) keletről a V. Draskulujt (a katonai térképen hibásan 
V. Dracului) — veszi fel, a nagyalmás-glódi-patak (legfelső része V. Run- 
culuj, közepén V. Almasiuluj, legvégén V. Gloduluj néven szerepel a tér- 
képeken,) a V. Turnuluj (— Toronypatak) és a V. Lunga (— Hosszúpatak) 
vizeit viszi le, a tekerői patak (V. Tekereuluj) rendszeréhez e területről 
a V. Grohotelor és egy második V. Almasiuluj (— Almási patak) tar- 
toznak. A két nagyobb vízrendszer közti vízválasztó épen a középen 
osztja a medencét két részre, ennek a vízválasztónak főbb pontjai a Zsidó- 
hegy 954 m és a Breáza 1122 m-es erupciós kúpja. 
Az Ompoly-patak teknője meglehetős mélyen fekszik (kb. 410 m 
a. közepes tengerszinfeletti magassága a bejárt területen), így nagyobb lévén 
a relativ magasságkülönbség, vízrendszere jobban kifejlett, mellékárkai 
mélyebbre bevágódtak, mint a másik három nagyobb pataké, amelyeknek 
átlagos magassága 550 m körül van. Jól kitünik ez a morfológiai viszo- 
nyokból is, amennyiben az északi rész meredek. falú, gyorsan lejtő völgyei- 
vel szemben a déli oldal völgyei sokkal enyhébb esésűek, széles völgyek 
