A ZALATNA-NAGYALMÁSI HARMADKORI MEDENCE. 5 
táj alsó tagjának képződményeit. A tekerői V. Almasiuluj mentén az előb- 
biektől elkülönülten ismét feltünik kis területen, helyzetéből azonban nyil- 
vánvaló, hogy összefüggött a tőle É-ra levő hasonló nyulvánnyal, csupán 
jelenleg takarják el az összekötő részt a fiatalabb képződmények. 
Anyagára nézve igen változatos, főleg homokkövek, konglo- 
merátok alkotják. Galac községtől Ny felé haladva igen érdekes szel- 
vényben kapjuk e képződményeket, amennyiben ezen nyugodt településű 
rétegkomplexum legidősebb tagja a zalatnai szárny K-i végén van, innen 
Ny-ra haladva mindig fiatalabb és fiatalabb képződményekre jutunk. 
Legalsó tagja durva, főleg andezit görgetegdarabokból álló konglo- 
merát, amelyben szereplő andezitek és riolitok teljesen elütnek attól a 
tipustól, amelyet az én területem hasonló közetein megismertem s legnagyobb 
valószinűség szerint az aranyosbánya-, verespatakvidékiekkel hozhatók 
összefüggésbe. Már Ompolykövesd (— Petrozsán) község előtt felváltja 
ezt a rétegsort az egész szinttájra jellemző bélyeget nyomó vörös, csil- 
lámdús homokkő s kárpáti homokkődarabokból alkotott durva konglo- 
merát, amelynek messziről is jól látható rőtvörös padjait helyenként többé- 
kevésbé vastag riolitt ufarétegek élénkítik. E rétegesoport a terület 
ÉNy-i szögletében jóval messzibbre terjed föl, mint azt Pánry térképén 
látjuk, amennyiben majdnem egész Kénesd (— Trimpoel) közepéig fel- 
húzódik, sőt kis területen a V. Trimpoelilor balpartjára 15 átnyulik. A V. 
Sivoltuluj mentén fokozatos átmenettel, a Breázától K-re levő völgyekben 
kissé diszkordáns településsel e rétegesoportra egy, rendesen apró szemű, 
mindig világos, szürkeszinű, főleg kvarcitszemekből álló s csak elvétve 
konglomerátos kifejlődésű homokkő 150—200 m vastag sorozata követ- 
kezik, amely fölfele megint az előbbi rőtvörös, homokköves konglomerátba 
megy át. Ahol ez a határ épen hegynyergen vezet át, mint pl. a Breáza- 
csúcstól DK-re, mindkét homokkő, illetőleg konglomerát laza homokká, 
kaviccsá hull szét, az egyik főleg homokkő, a másik tisztán kvarcitkavi- 
csokat ad. Andezittelérek közelében a szürke homokkő igen sűrűvé válik, 
helyenként hasonló a kárpáti homokkőóhöz as, el 18 kvarcosodik, s ez az oka 
annak, hogy pl. a Facebánya területén meglevő hasonló homokkövet az 
eddigi leírók mind kárpáti homokkőnek vették, PÁrry! e kis területről 
adott részletes térképén szintén kárpáti homokkövet jelez, holott alatta 
a riolittufa s a vörös homokköves konglomerát szintén megvan. Azért 
állítom, hogy a riolittufa 18 megvan alatta, mert bár e világosszinű homokkőó 
rétegei közt nincsen sehol riolittufa, annál jellemzőbb az a vörös, homok- 
köves konglomerát rétegeire, ahol a riolittufa megvan, ott a vörös, homok- 
köves konglomerát rétegsorát 15 megtaláljuk ; se idősebb, se fiatalabb ré- 
tegek közt sehol nem jön elő a riolittufa. 
:. Id. munka 117. 0. 
