6 FERENCZI ISTVÁN 
Településüket tekintve igen egyhangúak e rétegek. A medencerész 
K-i szárnyán levő DNy — 159—16" között ingadozó — dőlésirány állandó, 
csupán a legkeletibb részen levő 369—40" dőlésszög kisebbedik fokozato- 
san. Eközben még a Breázától K-re Ny-ivá (189) válik a dőlésirány s a 
szög is enyhül 12"-ig. A szürke homokkő már mindenütt Ny—18"—107— 
12" dőlésű, azonban a felette következő rőtvörös homokköves konglomerát- 
rétegek dőlése ismét DNy— 16"—24", de csak a Breáza-csúcstól D-re eső 
területen, mert a terület DNy-i részén, Facebányától D-re és a V. Turnuluj 
mentén tisztán D—12b—26" a dőlés. Ez utóbbi dőlés alapján, mivel az 
itt beszögellő kis alsó szinttájfoltnak is csak egy részét ismertem, ezt a 
részt a felső szinttájnál magasabb, fiatalabb képződménynek jeleztem, 
azonban az egész terület bejárása meggyőzött arról, hogy e területen ezen 
rétegsornak csak eltérő dőlésű csoportjával van dolgunk s nem pedig fia- 
talabb képződménnyel, amennyiben Kénesd felől folytonos egymásután- 
ban találjuk e rétegsor tagjait. Szóval már magában ezen minden tekin- 
tetben összefüggő rétegsorban is kétszer fordul elő diszkordáns település, 
amely azonban csak a K-i szélén észlelhető, a Breázától Ny-ra a DNy-i 
irányú dőlésből fokozatos az átmenet a Ny irányába, itt tehát diszkordáncia 
nincs. — A tekerői V. Almasiuluj mentén levő, különálló rész dőlése szintén 
D—111/.h— 169, ami azt bizonyítja, hogy a tőle É-ra levő, hasonló dőlésű 
rétegcsoport folytatása ez is, csupán jelenleg van az összeköttetés közöttük 
megszakítva. 
Amint látjuk, tehát e rétegek települése nem párhuzamos a medence 
széleivel, csupán a ÉNy-i szögletben hajlik egy kissé a dőlés a medence- 
határ szerint, ott, ahol a DNy irányú dőlés D-i irányúvá válik. Nagyalmás 
táján meglehetősen össze van szakadozva e rétegsor, többé-kevésbé éles 
törésvonalak mentén egyes részei a mélybe sülyedtek alá. A többi részen 
pedig minden zavar, törés nélkül következnek e rétegsor tagjai egymásra, 
csupán az egyes andezit, riolitkitörések közelében ismerünk fel mindig 
igen kis mérvű mechanikai hatást rajtuk. Általában minden laza össze- 
állásuk ellenére is igen erősen ellene állottak a dinamikus hatásoknak e 
rétegek, aminek következménye természetesen a nyugodt, zavartalan 
település s épen ezért kétségesnek tartom Páryrvnak! a felsőkénesdi völgy- 
ről adott szelvényét, amelyen ő az alsó szinttáj rétegsorozatában több 
vetődést tételez fel. Épen e völgy az, ahol jól látható a vörös, homokköves 
konglomerát és a szürke homokkő határán a fokozatos átmenet, amennyi- 
ben hasonló, de nem ugyanazon rétegek ismétlődnek itt, miért is semmi 
adat nem szól a vetődések jelenléte mellett. 
, 
Az előbbi adatok alapján e szinttáj vastagságát 4—5 ezer méterre 
1 Id. munka 119. o. 
