A ZALATNA-NAGYALMÁSI HARMADKORI MEDENCE. 9 
függést nagy valószinűséggel megállapíthatjuk. A felső szinttájról pedig 
e területen gyüjtött kövületek alapján is megállapítható annak felső 
mediterrán volta, miért 15 e réteg csoport képződését az előbbi adat 
s a továbbiakban kifejtendő okok miatt a felső szinttáj képződési korához 
közel, legnagyobb valószinűséggel az alsó miocénbe, esetleg még 
a felső oligocénbe kell helyezni. E tekintetben érdekes lenne még 
összehasonlítani e képződményeket az Erdélyi Érchegység K-i szélén, 
Sárd, Gyulafehérvár, Alvinez, Szászsebes környékén felbukkanó hasonló 
kifejlődésű veres konglomerátos üledékcsoporttal, amelyről a szászsebesi 
Vereshegyből kikerült nummulites és alveohnás görgetegek alapján Lóczy dr. 
megállapította, hogy mindenesetre paleogén-utáni s így nagyon kétségessé 
válik Nopcsa báró? ama felfogása, hogy az általa meghatározott Saurida 
csontmaradványok, amelyek alapján az Érchegység helyi üledékeit is 
krétakorúnak jelentette ki a két rétegcsoport kőzettani hasonlóságát felis- 
merve, eredeti helyükön vannak. 
Azon felfogásomat, hogy e rétegcsoport tercier korú, még a medence 
területén szereplő kiömlési kőzetek kitörési ideje 15 megerősíti. Az andezi- 
tekről, dacitokról az egész Érchegység területén biztosan meg van állapítva 
felső mediterrán voltuk, sőt a legújabb vizsgálatok alapján tudjuk, hogy 
tuftáik még a szármátemelet rétegei között is föllelhetők az Erdélyi me- 
dencében épen úgy, mint a kitörési helyhez közel levő fiatalabb miocén 
rétegekben. Ezzel szemben azonban az alsó szinttáj üledékében a riolit 
tufája s helyenként darabjai mellett andezitkavicsok s andezittufarétegek 
is vannak, miért 15 a riolitok főtömegének felületre jutása se sokkal előz- 
hette meg az andezitek legnagyobb kitöréseit, legalább i5 nem valószinű, 
hogy oly nagy (t. 1. a krétától a felső mediterránig tartó) időköz válasz- 
totta volna el az andezitek azon két kitörési ciklusát, amelyek elseje az 
alsó szinttáj andezitkavicsait s tufáját, másodika pedig a felső szinttáj 
hatalmas tufarétegeit szolgáltatta. Legvalószinűbbnek tehát úgy gondo- 
lom e kérdés eldöntését, ha ezek alapján azt állítom, hogy az andezitek 
hosszú kitörési ciklusa már a riolitok kitörése előtt megkezdődött, még 
pedig az alsó miocénben, esetleg már a felső oligocénben, kitörésüknek 
főideje azonban az igen rövid ideig tartó riolitvulkánok működése után, 
a felső mediterránkorszak, sőt kitöréseik még a szármátemelet idejébe is 
átnyulhatnak. Ezt bizonyítják azon észleletem? mellett, hogy a riolit- 
tufákban igen gyakori az andezites kőzetalapanyag mellett az andezit lapill 
1! Lóczy L. dr. : Igazgatósági jelentés. (A m. kir. Földtani Intézet évi jelentése 1912. 
26. o.) 
? Ifj. Nopcsa F. br.: A Gyulafehérvár, Déva, Ruszkabánya és a romániai határ 
közé eső vidék geológiája. (M. kir. Földtani Intézet Évkönyve XIV. 166. o.) 
3 Id. munka 34. o. 
