A ZALATNA-NAGYALMÁSI HARMADKORI MEDENCE. 11 
üledékek, a durvább, konglomerátos-breccsiás üledékek szerepe itt igen 
csekély. Mindig világos szinű homokkövek, márgák mellett az Erdélyi 
Érchegységben oly nagy szerepet játszó andezites kőzetek tufái vesznek 
részt e rétegcsoport alkotásában. Helyenként pl. Cseb környékén legalsó 
rétege konglomerátos, benne a környező vidék mezozóos erupciós kőze- 
teinek kavicsait találjuk főleg, ritkán azonban egy-egy lapilliszerű andezit 
darab is előfordul benne. Nagyalmás község közepéről a D. Ordasiuluj 
É-i oldalán Tekerő felé vezető út mentén ismét ilyen breccsiás-konglomerá- 
tos rétegeket látunk, ezek azonban tisztán andezitdarabokból állanak, 
andezitvulkánnak lapillh-szerű termékei ezek, amelyek itt nagy mérték- 
ben halmozódtak fel. 
A homokkövek mindig apró szeműek, 1—2 cm vastag réteg- 
ben fordulnak elő, a rétegvastagság igen ritkán emelkedik 5—10 cm-ig. 
Színük általában világosszürke, a terület legkeletibb részén, Cseb község- 
től É-ra találtam csak halvány rózsaszines-lilás homokköveket. A kör- 
nyező kárpáti homokkövektől jól ellehet különíteni 
őket mindig vékonyabb táblákban való megjele- 
nésük révén, továbbá azon körülmény által Bogy 
kötőanyaguk mindig mész s rendesen lazábbak a kárpáti 
homokkőnél. A mészkötőanyag olykor erek képében kiválva is jelentkezik, 
amelyek néha az egyes homokkőlapokat elválasztó felületen is megjelen- 
nek, a legtöbb esetben azonban a rétegzésre merőlegesen avagy legalább 
is ferdén futnak le. A meszes kötőanyag főleg kvarcszemeket 
ragaszt össze, több-kevesebb muszkovitlemezkével együtt körül- 
belől 2/.-a a homokkövek anyagának az ásványos anyag, s csak !/, rész az 
összekötő mészanyag.  Egyesekben pedig több-kevesebb andezittufás 
anyag is jelentkezik, zöld amfibol, piroxén, földpát s an- 
dezites alapanyag töredékek. 
Az agyagos kőzetek sorában főleg márgákat találunk, az 
agyagpala ezen a területen igen alárendelt szerepű, csupán a Breáza- 
csúcs DNy-i lejtőjén van meg nagyobb mennyiségben. Mindig szürke szinűek, 
— az agyagpalák rendesen sötétebbek — vékonyan táblásak, némelykor 
cserepekre hullanak szét, máskor pedig gömbhéjszerűen válnak el. 
Mikroszkop alatt apró agyagpelyhek halmazát látjuk, érdekes negativ 
tulajdonságuk, hogy tufás anyag csak elvétve van bennük, ellenben a 
legtöbb esetben — még pedig főleg a márgákban — igen bőven fordulnak 
elő foramimfera  héjjacskák. A nagyalmási Podeiul D-i oldalán szenet 
is tartalmaznak e márgarétegek, sőt helyenként a márgát aszfalt-féle 
anyag járja át, amely annak, főleg repedéseiben van meggyülve s amely- 
nek fekete színe jól elüt a márga piszkos szürke színétől, miáltal breccsiás 
kinézésű lesz a márga. 
Harmadik fajta kőzet e rétegsorozatban a környező vulkánok ki- 
