16 FERENCZI ISTVÁN 
tercier réteg alatt egy mezozóos kőzetekből alkotott kis hegyhátat tételez- 
tem fel, amelynek különbözően meredek két oldalára települtek le e ter- 
cier rétegek. Később azonban a Csebtől K-re levő V. Draskuluj feltárásai 
közül az 595 -ó körül levők egyikében a tercier rétegek kis területre ter- 
jedő, de igen erősen gyűrt, átbuktatott redőjét ismertem meg. Bár e fel- 
tárásnak közelében 15 megvannak a felületen a mezozóos erupciók kis foltjai, 
itt az erősen megzavart települést mindenesetre tektonikus eredésűnek 
kell felfogni, amelynek létrejöttében a ható erőt az összegyűrt alsóbb ter- 
cier rétegek leülepedése után erősebben működni kezdő andezit- és dacit- 
kitörések következtében előállott feszültség szolgáltatta, a kisebb-nagyobb 
mezozóos köőzetfoltok pedig csak természetes gátként szerepeltek. A csú- 
szás lehetőségét az zárja ki, hogy a rétegek minden törés nélkül szépen 
folytatódnak az antiklinális tulsó oldalán, amit pedig csúszás, rokkanás 
esetében igen nehéz lenne elképzelni. 
A felső szinttáj felső tagját az alsóval szemben — amint már jeleztem — 
nem 15 annyira az anyagbeli, mint inkább a településükben levő eltérés 
jellemzi. Ahol ezt a tagot megtaláltam, dőlését — igen kis ingadozásoktól 
eltekintve — mindig megegyezőnek, DNy—141/,h— 132/.h között ingado- 
zónak találtam, a dőlésszög pedig 187—26" körül változott, a magasabb 
szögértéket mindig az alaphoz közel mértem. A három szint egymáshoz 
való viszonyát a 3. ábrabeli szelvény adja. 
Ami végül a felső szinttáj korát illeti, azt pontosan, minden kétséget 
kizárólag meg lehet határozni a kikerült növényi s főleg állati maradványok 
révén. Ugy a felső, mint az alsó tag tufarétegeiben sok a levéllenyomat, 
megtartásuk rendesen igen jó, sajnos azonban csak igen kevés fajhoz tar- 
toznak. TuLroGpI egyetemi gyakornok úr szíves meghatározása szerint 
mind a már leírt 
Cinnamomum cfr. Scheuchzeri HEER., 
Laurus primigema UNG. 
s egy Alnus faj leveleivel van dolgunk. Legszebbeket a D. Fidice (nagy- 
almási alsó templomtól DNy-ra) 650 m. magas pontjától D-re levő tufa- 
bányákban találtam. 
Az állati eredésű maradványok között elsősorban a  márgákban 
mindig jelenlevő foraminifera faunát említem meg. Már a homok- 
kövekben is előfordulnak szórványosan, a köztük levő márgákban mindig 
több, legtöbb a Ny-i rész, Nagyalmás felső végének márgáiban van. GAÁL? 
tanár úr szíves meghatározása szerint Orbitulina, Trumcatulina, Boliwina, 
Textularia, Globigerina, (G. bulloides DTORB.) héjjacskák lelhetők fel bennök. 
1 Id. munka 583. 6. 
