A BÖRZSÖNYI HEGYSÉG ÉSZAKI RÉSZÉNEK ÜLEDÉKES 
KÉPZŐDMÉNYEI, 
Írta MAJER ISTVÁN dr. 
— A II. táblával és a 4—5. ábrával. — 
A Börzsönyi-hegység alatt a Duna balpartján Vácz, Ipolyság, Szob, illetve 
Párkány-Nána helységek közt elterülő s a Csóványosban 939 m-ig felcesúcsosodó 
ama erdővel borított vadregényes hegyeket értjük, amelyeknek legmagasabb 
főtömegét vulkánikus kőzetek, szilárd andezitek, breccsiáik és tufáik alkotják, 
mig a hegység peremét a kitörésnél idősebb, vele egykorú és fiatalabb, főleg laza 
összetételű üledékes képződmények képezik. 
Még az 1912. év nyarán kezdtem meg vizsgálataimat KocH ANTAL dr. 
egyetemi tanár úr megbízásából, majd az 1918. év nyarán a Magyarhoni Földtani 
Társulat Szabó-jJutalmát elnyervén, e megbízásból folytattam kutatásaimat ama 
céllal, hogy a hegység peremén előforduló, főleg felső mediterrán üledékekből 
kövületeket gyűjtve, azokat tanulmányozzam és ezek alapján e rétegek 
korát, továbbá az andezitekhez való viszonyát s így ezeknek kitörésidejét is 
pontosan megállapítsam. 
Nagy-Oroszi, Drégely, Drégely-Palánk környékén kezdtem kutatásaimat, 
majd Hont környékét, a kHonti-szakadás rétegeit átkutatva, Ipolyság, Baráti- 
Bernecze környékét, azután a klasszikus, mondhatni világhírű kövületlelőhely 
Kemencze után felkerülve, Tésa és Visk környékét néztem át, de mindenütt az 
Ipoly balpartján maradva, majd Perőcsény, Nagy- Börzsöny, Letkés, Szob, Nagy- 
Maros, Kis-Maros, Szokolya községek környékének üledékes, főleg felső mediter- 
rán-képződményeit vizsgálva, igen szép anyagot gyűjtöttem és több helyen az 
irodalomban teljesen új vagy eddig szegényesen ismert lelethelyre is bukkantam. 
Tekintve a gazdag anyagot és a terület nagy terjedelmét, jelen munkám- 
ban csak a Börzsönyi-hegység északi, kevésbbé ismert részének üledékes kép- 
zödményei vizsgálatát adom a Magyarhoni Földtani Társulat Szabó-alapjából 
segélyezett pályamunka gyanánt, minthogy már ezek tanulmányozása 185 érde- 
kes eredményeket szolgáltatott, mig a többi részének, illetve az egész hegység- 
nek és kerületi környékének részletes feldolgozását úgy faunisztikai és sztra- 
tigrafiai, mint tektonikai szempontból egy monografikus munkában szándéko- 
zom közölm az eddigit kiegészített újabb vizsgálataim alapján. 
Többen foglalkoztak már e hegység egyik-másik részének tanulmányo- 
zásával, de azért az újabb vizsgálatok még mindig sok és érdekes adatot szolgál- 
tathatnak majd földtörténeti szempontból e területre vonatkozólag. 
Alábbi sorokban csak e hegység északi részének, tehát ama területnek 
1 Előadta a Magyarhoni Földtani Társulat 1914 május 6-i szakülésén és ugyanezen 
hó végén magyarul különlenyomatban is megjelent. 
