A BÖRZSÖNYI HEGYSÉG ÉSZAKI RÉSZÉNEK ÜLEDÉKES KÉPZŐDMÉNYEI. 19 
ismertetem irodalmát, főleg üledékes képződményei, azok faunája és az andezi- 
tekhez való viszonya szempontjából, mely a  Balassa-Gyarmat—lIpolyság 183. 
övbeli és a XX. oszlopbeli 1 : 75000-es térképlap DNy-i csücskére esik, míg 
a szomszédos vagy közelfekvő környék irodalmát csak ott, ahol szükség lesz 
rá. összehasonlítás szempontjából. 
Már BguDANT! foglalkozik e hegységgel híres munkájában, földtani szelvényt 
is ad róla Szalkán, Börzsönyön és Nagy-Oroszin át és az itt előforduló üledékes, 
homokos anyagokat lignites homok és homokkövekként egrés a lignités néven jelöli. 
Részletesebb tanulmányozás alá azonban csak az osztrák geológiai felvételek 
alkalmával kerül területünk, mikor is Ipolyság, Vadkert, Balassa-Gyarmat közt 
elterülő részt FoETTERLE? térképezi, azonban jelentésében területünket külön 
nem említi, csak Palánkról a diluvialis futóhomokot, míg térképén a szóban 
lévő üledékes képződményeket ktengeri homok és homokkő néven jelzi, Orr? 
1s csak, ki Baráti-Bernecze, Tésa, Visk környékét térképezi, futólag említi, hogy 
a fentebbi helyeken homokos trachyttufákon lajtamészkő fordul elő, STAcHEt 
ellenben, ki az Ipoly-Szakállas és Nagy-Oroszitól délre eső részt térképezi, már 
részletesebben foglalkozik területünkkel. A Drégelyvár Deszkáspuszta közötti 
részt az anomiás homokrétegek főlelethelyei között sorolja fel és ezek képezik 
szerinte az andezitek fekvőjét, még részletesebben tárgyalja a Kemenczénél 
előforduló agyagos. homokos, tufáshomokköves és szilárd lajtamészkőrétegek 
viszonyát, szelvényét is közli ezeknek, de különösen mint a lajtamészkő fauna 
főlelethelyét említi Kemenczét a leggyakoribb kövületek felsorolásával, főleg, 
mint a elypeasterek igen gazdag lelethelyét. Különben már régebben MICHELIN? 
18 említi, Kemenczét lelethelyei között elypeaster monografiájában, míg M. HöRNEsf 
kagylókat sorol fel innét, Rxuvss7 pedig az Ipolyság melletti lajtamészkőből 
korallokat, mely lelethely alatt is vaiószínűleg Kemencze értendő." 
1 F. S. BEUDANT: Voyage mineralogigue et geologigue en Hongrie, pendant Vannée 
1818. Tom. 1—III. T. IV. Atlas. Paris 1822. (Tom. I. 513—550, III. 240—264 és Tom. IV. 
Atlas" P:-II Hió7.) 
: F. FOETTERLE : Vorlage der geologischen Specielkarte der Umgebung von Balassa- 
Gyarmath ( Verhandlungen d. k. k. geologischen Reichsanstalt 16. Bd. Wien 1866. p. 12—13.). 
3 A. Orr: Geologisehe Aufnahmen der Umgegend von Bath, Magyarád und Visk 
in Ungarn ( Verhandl. d. k. k. geol. Reichsanst. 16. Bd. Wien 1866. p. 26—27.). 
41 Dr. GUIDO STACHE : Die neogenen Tertiárablagerungen der Umgebung von Waitzen. 
( Verhand. d. k. k. geol. Reichsanst. 16. Bd Wien 1866. p. 15—16.) 
Dr. GuIDpo STACHE: Die geologischen Verháltnisse der Umgebungen von Waitzen 
in Ungarn. ( Bericht über die Aufnahme im Sommer 1865.) Jahrbuch d. k. k. geol. Reichs- 
anst. 16. Bd. Wien 1866. p. 277—328. 
5 M. HARDOUIN MICHELIN: Monographie des Ülypéastres fossiles. Paris. 1861. 
§ Dr. MoRirz HÖRNES: Die fossilen Mollusken des tertiár Beckens von Wien. (Ab- 
handlungen d. k. k. geologischen Reichsanstalt. Wien 1870.) 
7 Dr. A. E. RITTER v. REuss: Die fossilen Korallen des österreichisch-ungarischen 
Miocáns. (Aus d. XXXI. Bd. d. Denkschriften d. math.-naturrwiss. Classe d. Kays. Akad. 
d. Wissenschaften. Wien 1871.) 
t Tudtommal ugyanis Kemencze a legközelebbi gazdag lajtamészkő-kövület lelet- 
hely Ipolysághoz, máskülönben ezen fajok nálam is megvannak a kemenczei lajtamészkő ből. 
9x 
