, , 
A BÖRZSÖNYI HEGYSÉG ÉSZAKI RÉSZÉNEK ÜLEDÉKES KÉPZŐDMÉNYEI, 21 
Hiszen Gaál dr. úr a honti szakadék típusos alsó mediterránját, mely andezit- 
tufák és breccsiák alatt fekszik, szintén a felső-mediterránba teszi. 
Végül ismét GAÁL foglalkozik e kérdéssel, midőn a kelenyei meszes csillá- 
mos sárga homokbób gyűjtött faunájáról szólva így ír : cz a kis fauna egyáltalá- 
ban nem erősíti meg azt a feltevést, hogy alsó mediterrán-rétegekkel lenne dol- 
gunk. Így az, hogy túlnyomóan olyan fajok, melyek a közeli Honti-szakadékban 
is megvannak s melyeket nemrégiben ezen a helyen BöckH Hucó dr. úr is típusos 
alsó mediterránkorúaknak nyilvánított, miután azonban én Szakállnál és Közép- 
Palojtán határozottan felső mediterrán-képződményekben hasonló faunát talál- 
tam, egyáltalán nem látom egyelőre eldönthetőnek e kérdést,. 
Eddig szól az irodalom területünkre vonatkozólag. Most áttérek saját vizs- 
gálataim eredményeinek az ismertetésére: a Börzsönyi-hegység északi részénél 
előforduló üledékes képződmények sztratigrafiai helyzetének és azoknak az an- 
dezitek és tufáikhoz való viszonyának a tisztázására. 
Vizsgálataim alapján kiderült, hogy területünkön a legidősebb rétegek 
a Nagy-Oroszítól DNy—Ny-ra lévő alsó mediterrán agyagos, homokos, ano- 
miás homok és homokkőrétegek, mig ettől északra lévő üledékek már nem 
alsó mediterrániak és nem: anomiás homok, mint eddig hitték, hanem már, 
mint GAÁL 1s sejteti, felső mediterránkorszakiak, ami annál is érdekesebb, 
mert ezek az andezitek fekvőjét képezik s így a kitörés zömének pontos idejét 
is adják. 
Ezek szerint megkülönböztetünk kitörés előtti és kitörés utáni 
felső mediterránt. 
A kitörés előtti felső mediterrán rétegek területünkön a  Börzsönyi- 
hegység északi részének főleg keleti és északkeleti peremén fordulnak elő nagyobb 
vízszintes elterjedésben és legszebben Hont falu környékén és az itt lévő cHonti 
szakadág-ban vannak feltárva alul kékes agyagos márgák képében, melyek 
mindinkább homokosodnak, közben egy körülbelül 1—1-5 m vastag finom tufás" 
agyagmárga betelepüléssel, mely fölött még inkább homokosabb lesz a réteg, 
helyenként egész kemény homokköveket alkotva; majd ezek felett a mélyebb 
helyeken lazább homokos rétegek, az egykori tengerparthoz közelebbi sekélyebb 
helyeken pedig kavicsos, homokos rétegek következnek, míg fent a kHonti sza- 
kadás kezdeti részén durva kvarckavics, ezek felett pedig az andezitek anyaga 
breccsiák és tufák alakjában. E képződmények a kitörés előtti cschliers-kinézésű 
mélyebb felső mediterránt képviselik. 
A kitörés utáni felső mediterránképződmények pedig hegységünk északnyugati 
és nyugati szegélyén, de legklasszikusabban Kemenczénél a Gombhegyen fordul- 
nak elő vulkáni felhalmozódáson kövületekben gazdag tufás homokos, lazakötésű 
meszes márgás rétegek és szilárd lajtamészkő zátonyképződmények alakjá- 
13 GAÁL ISTVÁN dr.: Harmadkorú szénnyomok az Osztróski-hegység déli lejtőin. 
(Bányászati és Kohászati Lapok XLIII. évf. II. k. 283—288. 1. Budapest, 1910.) 
£ E tufás anyagot MAuRirz BÉLA dr. egyetemi tanár úr volt szíves megvizsgálni, 
melyért ez úton is fogadja hálás köszönetemet, azonban, hogy mily vulkáni anyagtól szár- 
mazhatik, sajnos nem lehetett pontosan megállapítani. 
