26 MAJER ISTVÁN 
tem tanulmányozás alá, hogy a fogak helyzetszerinti alakváltozását és a tulaj- 
donképeni faji jellegeket, melyek a helyzetszerinti alakváltozásnál is állandók 
maradnak, megállapítsam." 
KE célból a recens Lamna cornubica teljes fogazatú állkapcsát vizsgáltam és 
arra a tapasztalatra jutottam, hogy e faj fogai elől az alsó állkapcecsban a legkes- 
kenyebbek és az első négy haránt sorban a lughosszabbak is, míg hátrafelé mindig 
rövidebbek és szélesebbek s valamennyien hátrafelé görbülnek. A felső állkapocs- 
ban az első fogak szintén a leghosszabbak, de ezek egyenesebbek a megfelelő 
alsóknál, csak a hegyük görbül, hátrafelé menve e jellegük kis mértékben meg- 
marad. de zömökebbek lesznek. 
A felső állkapocsbeli fogaknál a fogpárna két ága közötti ív szélesebb és 
tompább szöget zár be, míg az ennek megfelelő alsó állkapocsbeli fogpárnájának 
két szára kisebb szöget. 
Tehát az ilynemű alakváltozás nem faji, hanem csak helyzeti jelleg. 
Ellenben faji jellegnek vehető a fogkúp kifelé álló laposabb részének a dom- 
borúsága, mert ez egy fajon belül mind-n fognál kivétel nélkül közel állandó, 
tekintve helyzetét, nagyságát, alakját mindegyiknél, ha más alakú is, de ugyanaz 
a laposság vagy domborúság jellemzi a kifelé néző oldalát. 
Vaji jelleg továbbá a Lamna-féléknél, amely fajnál megvan, a fogkúp két 
oldalán emelkedő mellékkúpocskák, a fogkúp élének rovátkoltsága stb., de a 
fogkúp alakja, hajlása, kérdőjelforma görbülése, a fogpárna bizonyos változásai 
stb. nem faji jelleg. 
Ez alapon kiderült, hogy a Lamna tarnóczensis tulajdonképpen nem egyéb, 
mint a Lammna rOdontaspis) contortidens AG. fajnak, melyhez már szerzője is 
hasonlónak taláiíta fogkúp alakjánál és hajlásánál fogva — egy hátsó állkapocs- 
beli alakja — és az a változás csupán helyzetétől függ, a fogkúp megrövidül, alul 
kiszélesbbedik és természetesen az oldali fogkúpocskák 15 megrövidülnek és meg- 
vastagodnak. 
Izeket szem előtt tartva a honti mélyúti árok homokos anyagából és a 
cHonti szakadás; kezdeti részen lévő kavicsos rétegekből és a Kemenrczéről való 
Lampa-fogakat 18 a Lamna (Odontaspis) contordidens AG. fajhoz számítom, mert 
a közöttük lévő különbségeket helyzeti jellegnek tartom. 
Alsó mediterrán-képződmények. 
Nagy-Orosziítól nyugat-délnyugatra vannak feltárva több helyen . kékes- 
sárgás homokosagyagos rétegek alakjában növénylenyomatokkal, majd nyugat 
felé menve már kavicsos rétegek is előfordulnak, sőt a szántott földeken itt-ott 
kövületes alsó mediterrán anomiás homokkőre utaló darabok már jelzik ezek- 
nek a felszínhez való közelségét. Azonban ez alsó mediterránkorszaki rétegekkel 
ez alkalommal nem foglalkozom, minthogy még ezek részletes tanulmányozásába 
X A halfogak tanulmányozásáért e helyen is hálás köszönetemet fejezem ki EwNTz 
GÉZA dr. egyetemi tanár, udvari tanácsos úrnak, az egyetemi állattani intézet igazgatójá- 
nak és MÉHELY LaAJos dr. úrnak, a Nemzeti Múzeum igazgatóőrének, kik a múzeumokban 
lévő recens anyagot tanulmányozásra szívesen átengedték. 
