c 
A BÖRZSÖNYI HEGYSÉG ÉSZAKI RÉSZÉNEK ÜLEDÉKES KÉPZŐDMÉNYEI. 37 
teket és tufáikat borítják és így a felsőmediterránrétegeket lezárják a Magyar 
Középhegységben. Vizsgálataim alapján tehát a következőképen tüntethetem 
fel a Börzsönyi hegységben a középső miocénemelet kortábláját : 
Felső miocén 
vagy 
szarmáciai em. 
Homokos tutás, meszes márgás, lazább és kemé- 
nyebb lajtamészkő-képződmények (Baráti, Ber- 
necze, IKemencze, Peröcsény, Nagy-Börzsöny, 
Letkés . . . ) 
Középső mio- 
! , jé 88 4 
j § ; 54. cén vagy felső 
Andezitek és tufáik. SZA 
(ID mediter- 
ráni emelet 
Miocén sor 
. Kavicsos, sárgás, kékesszürke homokos, agyagos, 
márgás (schliers kinézésű képződmények (Hont. 
Ipolyság, Szob) stb. 
Alsó miocén 
vagy alsó- (1)- ] 
mediterraáni 
emelet 
Bizzek alapján tehát aztandeztt Ttókitörések rúdege 
az eddigi felfogásokkal szemben feljebb kerül, az alsó 
mediterrán határáról már határozottan ai felső medti- 
terránba. 
A felsőmediterrán végével a tenger visszavonul területünkről s így a 
szarmáciai korszak már szárazon találja azt, azért az itt tárgyalt képződmények 
fiatalabb szárazföldi hordalékkal lösz, nyirok stb. vannak borítva. 
ka 
Ezen adatok ismeretének birtokában olvasva az eddigi, ez és a szomszédos 
területekre vonatkozó irodalmat, igen érdekes következtetéseket vonhatunk. Azt 
látjuk mindenekelőtt, hogy már a felső mediterránkorszakbeli kitörés idejét támo- 
gató adatok régebben is felmerültek egyes észlelések alapján, melyeket azonban kéz- 
zelfogható adat hiányában biztosan magyarázni nem lehetett, csak helyesen észlelni. 
Így Böckn Hucó említi, hogy HoRuvsirzkY HENRIK Szalka környékén 
mutatott neki néhány feltárást, khol az andezit-breccsia egyes lajtamészkőpadokkal 
váltakozik és fedőjét ismét lajtamészkő képezi. A breccsia a II. mediterrán kövü- 
leteit tartalmazza.) kDr. Kocn AwTAL szintén több helyütt észlelt a Dunajobbparti 
csoportban az andezittufa és breccsiában II. mediterránkövületeket,! Továbbá 
1 Dr. BöckH HuGó: Nagymaros környékének földtani viszonyai. 42. old. 
