A BÖRZSÖNYI HEGYSÉG ÉSZAKI RÉSZÉNEK ÜLEDÉKES KÉPZŐDMÉNYEI. 39 
szintén ilyen felső mediterrán valamivel mélyebb színtájának megfelelő rétegek 
SCHAFARZIK sSzerint.! 
Érdekes továbbá az a fontos bizonyíték állításom mellett, hogy  keruptiv 
kőzetekből származó görgeteget, vagyis kavicsot ezen homok nem tartalmaz. 
Az a nehány apró zárvány pedig, mit e helyen a homokban gyűjtöttem — így ír 
SCHAFARZIK? — kizárólag csak fehér riolit vagy riolittufa és tajtkő volt, mely a, 
Mátrától É-ra, valamint Salgótarján vidékén a széntelepek fekvőjében hatalmas 
lerakódásokat képez. E közetek már az alsómediterrán emelethez tartoznak, ú egy 
hogy ezen lelet alapján szintén kitűnik, hogy eme ré- 
tegok a salgótarjánvidéeéki riolittulia-lerakódásoknál 
fiatalabbak? 
A szentendrei andeziíthegység legközvetlenebb fekvője gyanánt a Duna 
völgyében a káposztásmegyeri vízművek építésekor feltárt delsőmediterrán 
alsóbb lerakódásait" tekinthetjük. Ezen rétegek kékes agyag, fehéres márga, 
homokos agyag és homokrétegekbőb? állanak, tehát nemcsak petrografiai külsősé- 
gük, hanem még faunájuk alapján is igen hasonlók a hontihoz. 
De itt van Budapesten a városligeti artézi kút, amelynek fúrása alkalmával 
15-53 m-től lefelé előkerült agyag, homok és homokkőrétegeknek szintén egy jó része, 
de nem 345-66 m-ig, mint ZSIGMONDY ViLMos ! gondolta, szintén az andezit 
főkitöréselőtti mélyebb felső mediterránt képviselheti, vagy itt van az Illés-utcai 
feltárás is, melynek rétegei launája alapján SCHAFARZIK? szerint a, felső mediterrán- 
nak inkább alsó szintjére vallanak. 
Ezen rétegek leírói ezekben előforduló andezitanyagról sehol sem tesznek 
említést, mert talán ezeket, mint e rétegek fedőjét, elmosta az ős Duna árja és 
csak diluviális hordalékhomok és kavics takarja, de már a magasabb helyeken 
a kitörés utáni felső rétegekben, mint pl. a rákosi lajtamészben stb., már találunk 
andezitgörgeteget. 
Ezen vizsgálatok és irodalmi alapon való összehasonlításokból — azt hiszem 
nem tévedek — ha azt a végkövetkeztetést vonom le, hogy nemcsak a Bör- 
zsönyihegység andezitjei hanemaszomszédos Cserhát 
és Szentendre-visegrádi andezitek is közel egyidőben 
tortek ki -— nem vaz alsó ég felső mediterrán határán, 
mint eddíg hitték, hanem már határozottan a felső 
mediterránban—talán egy egységestektonikai mozza- 
nat eredményeképen. 
A fajok megváltozásának bölesője pedig  Noszxv 
hosszú ideig egyfolytában meglévő wehtjiertensere 
oD o v [ol o 
1 Dr. SCHAFARZIK FERENC: A Cserhát piroxén andezitjei. A Magy. Kir. Földtani 
Intézet Évkönyve. IX. köt. Budapest 1890—1891. 195—197. old. 
SES ZOZLO Zold 
3 Dr. SCHAFARZIK FERENC: Budapest és Szent-Endre vidéke. 51—52. old. 
§ ZSIGMONDY VILMOS: A városligeti artézi kút Budapesten. Budapest 1878. 64— 
74. old. 
5 Dr. SCHAFARZIK FERENC: Budapest harmadik főgyüjtőcsatornájának földtani szel- 
vénye. Földtani Közlöny. XXXIII. köt. Budapest 1903. 45—53. old. 
