42 ISMERTETÉSEK. 
Bájos látvány a The Rosery Flower Company virág- és 
zöldségtelepe. Óriási üvegház ez, amelynek termeit szintén földigáz fűti és pedig 
a növényeknek megfelelő különböző hőmérsékletre. Télen is nyilnak itt a szebbnél- 
szebb virágok és a nemes főzelékfélék, buján tenyészik itt mindig az uborka, 
káposztafélék és a paradicsom. 
Az albertai gázkutak ugyan eltörpülnek az Egyesült-Államok gázforrásai 
mellett s hogy mégis ismertetem ezeket, ennek oka az, hogy az albertai gáz- 
források sokkal jobban hasonlítanak az erdélyi gázkutakhoz, mint a többi összes 
amerikai gázfúrások. 
Tudvalevő, hogy az Egyesült-Államok leggazdagabb gázterülete Észak- 
Amerika keleti részén az appalachiai területen, az Alleghany-hegységgel pár- 
vonalos irányban fekszik. Ohio, Indiana, Pennsylvania és Virginia tartományok 
összes gázkútjai két vonulatba sorakoznak. Az egyik gázmező az Ontario s Erie 
tó folytatásában és DNy felé csaknem a Missouri és Mississippi egyesüléseig terjed, 
a másik gázmező pedig ezzel párvonalosan, az Ohio folyó keleti partvidéke és az 
Alleghany-hegység között, szintén ÉK—DNy irányú vonulatban húzódik. Itt 
vannak a világ legnagyobb gázkútjai, Pittsburg mellett 83,000 m?, a pennsyl- 
vaniai Hoge-kút 70.750 m8, s a Matson Terrain Calf 41,150 m? óránkénti gáz- 
szolgáltatással? amelyek után nagyságra, mint a világ negyedik gázkútja, a kis- 
sármási II. sz. kút következik, óránkint 40,000 m? gázmennyiségével. Az észak- 
amerikai két nagy gázmezőnek több mint 21,000 kútja kivétel nélkül paleozoós 
rétegekből fakad, épúgy, mint Keletkanadának szomszédos területein levő gáz- 
forrásai is a felső szilurkorú medina homokkövekből törnek elő. A földigáz mind- 
két nagy vonulat lapos boltozataiban petroleumtelepekkel kapcsolatos. Ennek 
megfelelően a keletamerikai kutak gáza az ú. n. petroleum-gázok jellegét mutatja, 
ugyanis átlag 9094 metánt, etánt s propánt, és 1094 nitrogént s széndioxidot 
tartalmaz. 
A keletamerikai kutakkal szemben Nyugat- Kanadában az albertai gázkutak 
krétakori szárazföldi homokos rétegekből erednek, a melyek között itt-ott szén- 
telepek is vannak. Medicine-Hat első fúrásait 15 széntelepek kutatására mélyesz- 
tették. A geológiai eredetnek megfelelőleg az albertai földigáz 99-599 metánt 
s csak 0-59/ hidrogént s oxigént tartalmaz, tehát tisztább, mint a sármási gáz. 
Az albertai krétakorú és a mezőségi harmadkori rétegek ezidőszerint a 
földkerekség legtisztább metángázát szolgáltatják. Az albertai gázmezők tehát 
sokban hasonlítanak az erdélyi gázt adó területhez. 
A nagyarányú amerikai gázipart olvasgatva, önkénytelenül is a mezőségi 
sázmezőre gondolok, amelyet 1908-ban Lóczy LaJos felfedezett s amelyet azután 
MÁLry SÁsxpoR és Böckn Hucó útmutatásai nyomán rendszeres fúrásokkal a. 
kincstár oly szépen feltárt. A naponként másfélmillió köbmétert kitevő gázmeny- 
nyiségnek eddigelé csak csekély részét szállítja a sármás-torda-marosujvári 73 
km-es vezeték, t. i. 190000 m8 gázt naponkint a XII. sz. kútból. A gáz leg- 
nagyobbrészt ma is kihasználatlanul hever. A számtalan terv közül, amely a 
1 VNUTSKÓ FERENC: A földigáz. Bányászati és Kohászati Lapok 51. köt. 1910. 
616. oldal 
