TÁRSULATI ÜGYEK. 45 
PITTER TIVADAR, STEINHAUSZ GYULA, TELKES PÁL, TRErrz PÉTER, VENDL ALADÁR 
dr., ViGH Gyutza dr., VOGL VIKToR, WACHNER HENRIK dr., ZSIGMONDY ÁRPÁD tagok. 
Elnök üdvözölvén a tagokat, bejelenti, hogy a társulat augusztusi választ- 
mányi ülése a hadbavonultak hátramaradottai javára ezer koronát szavazott 
meg, s ezt nyomban ki is utalta. 
PAPP KÁROLY dr. elsőtitkár jelenti, hogy a háború következtében a társulat 
idei bevételei 5000 koronával maradnak alul az előirányzatnak, részben az állam- 
segély elmaradása, részben a be nem hajtható tagsági díjak miatt. Ezért a Föld- 
tani Közlöny idei füzetei vékonyabbak lesznek, mint az elmúlt években. Bőven 
kárpótoljuk azonban ezért tagtársainkat a m. k. földtani intézet kiadványaival, 
amelyek az idén is gazdag és változatos tartalommal jelentek meg, s amelyeket 
még a tél folyamán szét fogunk küldeni. 
Elnök felhívja KoRmos Trvapakg dr. választmányi tagot bejelentett elő- 
adásának megtartására. 
a) KoRMmos TivaApAR dr.:Pleisztocénkorú teknősök Duna- 
almásról címen bemutatásokkal kísért előadást tart. Előadó 1911-ben az 
esztergommegyei Süttő édesvízi mészkövéből egy új teknőst írt le Clemmys Mé- 
heln néven, mely a mai mediterrán faunaterületen élő Clemmys caspica rokon- 
ságába tartozik. Az új fajnak eleddig csak egy fiatal példánya volt ismeretes, 
mig most a dunaalmási édesvízi mészkőből egyszerre négy meglett példány marad- 
ványai kerültek elő, melyek a komáromi múzeuméi. Ezek bemutatása során meg- 
emlékezett az előadó a süttő-dunaalmási édesvízi mészkővonulat egyéb medi- 
terrán-jellegű szerves zárványairól ( Telphusa, stb.) 15 és utalt arra, hogy e mész- 
kövek egy része még bizonyára a fiatal harmadkorban keletkezett. A részletes 
szintezés, mely ezt az érdekes kérdést tisztázni hivatott, még a jövő feladata. 
Az elhangzott előadáshoz szót kér Lóczy LaJos dr. tiszteleti tag. Kifejti, 
hogy a Dunántúl nemcsak egyféle pleisztocén mészről van szó, hanem vannak 
itt régebbi meszek is. Ezen mészképződmények kontinentális mozgásokkal kap- 
csolatosak, s a szárazföldi eróziós bázison hévforrásokból alakultak. A Balaton 
körül a rauchwacke sejtes mész édesvízi eredetű mészkő, amelynek azonban 
korát nem tudjuk; csak annyit tudunk, hogy régebbi, mint a pliocén s pleisz- 
tocén meszek. A svábhegyi édesvízi meszek a fiatalabb csoportba tartoznak a 
dunaalmási meszekkel együtt. A SzorraGH Tamás dr.-tól 1908-ban Budakalá- 
szon gyüjtött melánia az oceániai típusra emlékeztet. Ezek a melániák az 
eocénben, oligocénben, miocénben, a szarmata s pontusi emeletben 18 jelentkez- 
nek a hévforrásokból származó meszek zárványai gyanánt. Üdvözli az előadónak 
becses tanulmányait. 
SCHAFARZIK FERENC dr. fölemlíti, hogy néhai Permő GyuLA is foglalkozott 
az édesvízi meszeknek Esztergom-Süttő-Nagytapolcsány között levő vonulatával, 
amelyekben pliocénkorú hipparion csontok i8 akadtak. Nagytapolcsány s Ugróc 
között nagy kiterjedésben vannak az édesvízi meszek, amelyek geizir képződ- 
mények, s amiket a bécsi geológusok a kövületek alapján a pontusi emeletbe 
helyeztek. Az Elnök maga Ruttka édesvízi meszében kövesült tojásmaradványt 
is talált. 
b) Vian Gyuzra dr.: Földtani megfigyelések az Észak- 
