48 TÁRSULATI ÜGYEK. 
EnRrcnH dr., JuGovics LaJos, KADpIc OTTOKÁR dr., KoRMmos TIVADAR dr., KRENNER 
JózsEF dr., Lóczy Lagos dr., ifj. Lóczy Lagos dr., MAJER ISTVÁN dr,, MARzsó 
Lagos, Nopcsa FERENC báró dr., Párnry MónR dr., PAPP KÁRoLY dr., PApPné 
BALoGH MARGIT dr., ROZLOZSNIK PÁL, SCHAFARZIK FERENC dr., SCHRÉTER ZOLTÁN 
dr., STEINHAUusz GYULA, SZONTAGH TAMÁS dr., TELEGDI-RórH Lajos dr., VENDL 
MÁRIA dr., ViGH GyuLA dr., VoGL VIKTOR dr., ZALÁNYI BÉLA dr., ZIMÁNYI KÁ- 
ROLY dr., ZSIVNY VIKTOR dr. tagok. 
Elnök üdvözölvén a szép számban megjelent szaktársakat, felkéri VENDL 
MÁRnIA dr. kisasszonyt, a lőcsei állami felsőbb leányiskola tanárnőjét bejelentett 
előadásának megtartására. 
a) VENDL MÁRIA dr. k. a.: Abulzai antimonit előfordulá- 
sáról értekezett, a következőket mondván: A bulzai antimonit, melyet SCHA- 
FARZIK FERENC dr. műegyetemi professzor úr adott át nekem megvizsgálás cél- 
jából, erősen mállott, kissé vörhenyes színű andezitagglomerátumban fordul elő. 
Az andezit egyes helyeken teljesen kaolinná alakult, ami azt bizonyítja, hogy itt 
posztvulkanikus hatások voltak, melyeknek eredménye tulajdonképen az andezit- 
agelomerátban végigvonuló mintegy 5—6 cm széles antimonittelér. A telért 
az antimonitnál fiatalabb képződményű kalcit kíséri. Az antimonittúk a telér 
határlapjaira többnyire merőleges irányban helyezkednek el, de vannak sugarasan 
elhelyezkedő kristályok is, melyek körülbelül 0-5—2 mm vastagságúak s kristály- 
tani szempontból meglehetős egyszerűek. Leggyakoribb az m (110), n (210), 
p (111) és b (010) kombinációja, de fellép még a :r (112), s (113), o (120), ag (130), 
1 (140) és az (510) 18. 
Az elhangzott előadáshoz szót kér PAPP KÁRoLnYy dr. elsőtitkár. Elmondja, 
hogy Bulza a zám-kápolnási júra mészkő vonulattól dél felé esik. Ha Soborsinból 
a Maroson átmegyünk, úgy először a felső júrakorú szirtes-mészkő vonulatot 
keresztezzük. Erre kárpáti homokkő következik alsó kréta kövületekkel. Majd 
a régi eruptív kőzetek zónája következik, gabbro és dioritszerű kőzetekkel, amelyek- 
nek propilites fajtáiban vékony telérek is vannak: pirit, chalkopirit és galenit 
ásványokkal. Hogy ezek a régi eruptív kőzetek a kárpáti homokköveket áttörik-e, 
vagy alatta fekszenek, az bizonytalan. Délre haladva, az andezittufták és brecs- 
csiák borítanak el mindent, s minthogy ezek a szomszédos Lapugyon és Kostejen 
a felső mediterrán kövületes rétegeire borulnak, azért az andezittufák kétség- 
telenül a felső mediterrán után ülepedtek le, valószínűleg a szarmata korban. 
Dél felé az andeziteknek többféle fajtája, ú. m. az amfibolos és biotitos andezit, 
továbbá az augitos andezit tör elő Jókora területen. 
Bulza községben mindjárt a templom alatt, az andezittuftában két vékony 
telért látunk egymástól 60 méternyi távolságban ÉNy—DK-i csapásban és mintegy 
707 dülésben. A kezdetlegesen feltárt telérek fészkenkint tartalmazzák azon 
antimonitot, amelyet dr. VENDL kisasszony bemutatott. A telérek képződése 
az andezittufák repedéseiben, a szarmata után uralkodott posztvulkánikus hatá- 
sokra vezethető vissza; a repedéseket ugyanis a mélységből feltörő szolfatarák 
kénes forrásai ásványokkal töltötték ki. 
Bulzától délre a Pareu Grunyuluj nevű völgyben biotitos andezit kitörés 
szélén is van egy telér, amely a szfalerit és tetraedrit mellett antimonitot 18 tar- 
