597 TÁRSULATI ÜGYEK. 
5. középső triaszkorúlunzi homok k ő ; 6. felsőtriászkorú tarkaszínű keuper 
márga; 7. kösszeni mészkő; 8. lhaszkorúgresteni homokkő; 
9. liaszkorú ú. n. ballensteini mészkő; 10. miocén homokkő; 
11. p-omndtusa: ragya éra ao marok IZ dal maGytág láső e ene ktetdkéikáetkő 
főkép pleisztocén lösz ; 13. holocén képződmények. 
Az elhangzott előadáshoz szót kér Lóczy LaJos tiszteleti tag. Elmondja, 
hogy a m. k. Földtani Intézet az Északnyugati Kárpátok tüzetes 
felvételét csak a mult évben kezdette meg. Ez a vidék a kulcsa a Kárpátok meg- 
ismerésének, itt összpontosul mindaz, ami a Szepes-Gömöri Érces hegységben 
és a Magas Tátrában külön-külön van. Az Inovecre vonatkozólag azt mondhatja, 
hogy az gyengén gyűrődött, inkább vetődésekkel rögökre szakított hegység, amely 
a központi kristályos-tömeg mindkét oldalán és körülötte elterül. A hegység déli 
részén a központi tömegtől nyugatra levő dolomitot eddig triasznak, a keletre 
levő dolomitot krétának vették a kutatók, pedig valószínű, hogy ugyanazon 
korú dolomittal van itt dolgunk. Teljes függetlenséggel kell az Északnyugati 
Kárpátokban dolgoznunk, s a bécsi geológusoktól használt szubtátrikus, magas- 
tátrikus és ballensteini mész-elnevezéseket mellőznünk kell, minthogy ezeknek 
általános alkalmazása és tektonikai értékelése kutatásainkat elfogultsági terhelt- 
séggel illetné. 
Lóczy LaJos tiszteleti tag felszólalása után HonRusirzkY HENRIK választ- 
mányi tag fűz nehány kiegészítő megjegyzést FERENCczI Isrváx munkájához. 
HoRusITzkY HENRIK, a ki az 1909. év nyarán Galgóc környékén agrogeo- 
lógiai felvétellel volt elfoglalva, munkálatai közben a kapláti pontusi-pannoniai 
lelőhelyre akadt, amely pont a Kis-Alföldön a pontusi üledékeknek a legészakibb 
feltárását tünteti fel, az eddigi ismeretek alapján. Kaplattól északra cirka egy 
kilométernyire, ahol az országút kissé kanyarodik, állandóan csúszó területtel 
találkozunk, amelyen egykoron kis házcsoport is állott, Csenede néven, amely a 
csuszamlás következtében pusztult el. Az agyagrétegek délnyugat felé dűlnek, 
s rátelepülnek a miocén (?) homokos padokra, amelyek a hegység felé délkeleti 
dülésűek. Itt az agyagban gyüjtöttem : Melanopsis Entei BRus., Pyrgula costulata 
FuwxKk., Valvata helicoides Sror., Neritina radmanesti Fucns., Planorbis cfr. bakonicus 
HAnav., Valvata sp., Pisidium sp., Unio sp., Bithyma fedők és új Melania- 
csigákat, amely nov. sp. eddig csak Hidasról ismeretes, ahol állítólag 
felső mediterrán rétegekből került volna elő. A pontusi rétegek 5—8"- 
val DNy-felé dűlnek, s azért az oldalak mindig csúsznak. A sok csuszamlás Nyitra 
megyét állandóan szegényíti, Pozsony megyét gazdagítja. Erdekes továbbá Kap- 
látnál és Galgócnál két kis pleisztocén kavics feltárás, amely a nagyszombati 
plató lösz alatti kaviccsal azonos. Galgóctól északra a többi pontusi feltárást 
is ajánlom FERENczIi barátom szíves figyelmébe. 
Az elhangzott nagyon értékes megjegyzéseket SCHAFARZIK FERENC elnök 
összegezi, s maga is hozzájárul nehány adattal az Inovec rögös felépülésének 
jellemzéséhez. Radosnyán ugyanis a triaszdolomitnak igen szépen kifejlett rögös 
töréseit látta. A radosnyai két izoklinális dolomit rög között egy erős forrás tör elő. 
b) A második előadást SCHRÉTER ZOLTÁN dr. tartottagsAdatok a fels ő- 
