SUESS EDE. 109 
a bécsi községtanács tagja, 1874-ben a város díszpolgárává választotta. 
Ugyancsak a Lipótváros választotta őt az ausztriai országgyűlésbe 
1873-ban képviselőnek, ahol 1896-ig folytonosságban képviselte a Lipót- 
várost; az alsóházban a szabadelvű-párt ékesszavú, szívesen hallgatott 
vezére volt. Az osztrák delegációval gyakran járt 23 éves politikai pályája 
alatt Budapesten. Tiszta és ideális politikai szereplése, magas alakja, nemes 
homloka, élénk szemei, választékos nyelvezete, szónoklatainak költői 
lendülete, mindenek felett pedig alapos tudása és finom érvelése őt az osztrák 
parlament legtiszteltebb tagjává tették. Amikor a Lueger-féle keresztény 
szocialista irányzat kerítette hatalmába Bécs polgárságát, SuEss megun- 
dorodott ennek eszközökben és modorban nem válogatós politikájától 
és 1896-ban egészen visszavonult a politikai szerepléstől. Közéleti tevé- 
kenysége alatt öSvuEss E. a közgazdaságnak és a közoktatásnak 15 hasznosan 
szolgált cDie Zukunft des Goldes; (1877) és xDie Zukunft des Silbers (1892)1 
című munkáiban a kettős valuta mellett szállott síkra. Tudományos és bá- 
nyamívelési alapon nagy közgazdasági érveléssel küzdött az ezüst érvé- 
nyesülése mellett és ennek szánta a jövőt. Rámutatott, hogy az arany- 
termelés kimerülésével és az ezüstvalutás India és Amerika versenyével 
szemben Európára súlyos gazdasági válságok fognak reánehezedni. A Zu- 
kunft des Silbers mintegy jóslatként e szavakkal végződik: Nem arról 
van szó, hogy az ezüst mikor fog az egész földkerekségen teljes értékű érc- 
pénzzé emelkedni, hanem arról, hogy addig milyen megpróbáltatásokat 
kell még Európának kiállani, Benne vagyunk most ezekben ugyebár! 
A természetrajzi és ebben a geológiai oktatásnak már 1862-ben nagyobb 
szerepet kívánt juttatni az iskolákban, különösen a gimnáziumi okta- 
tásban. És azóta is szorgalmazta ezt.? 
A tudományos életpályán SuEss E. korán érvényesült; 1860-ban 
29 éves korában már a császári tudományos akadémia levelező tagjává 
választotta, 1867-ben az akadémia rendes tagja, 1893-ban alelnöke, 
1899-ben pedig elnöke lett; erről a tisztségéről 1911-ben mondott le, 
amikor 80 éves korát betöltötte és a közélettől családi magányába vissza- 
vonult. 
A tudományok és művészetek nagy aranyérme, a Felségnek két 
sajátkezű elismerő levele voltak a tőle nagyratartott kitüntetések azokért 
az érdemekért, amelyeket ő hazája művelődése körül szerzett. 
1 Ezeket a munkákat SCHMIDT SÁNDOR, illetőleg GESELL SÁNDOR a Földtani Köz- 
lönyben bőven ismertették. VII. köt. 189. és XXIII. köt. 22. oldalain. 
? Bermerkungen ü. d. naturwiss. Unterricht in unseren Gymnasien; Wien, 1862. 
Bemerkungen ü. d. Einführung des geolog. Unterrichtes in unseren Gymnasien; Zeit- 
sehrift f. österr. Gymnasien. Wien, 1862. Über den bergmüánnischen Unterricht; Verh. 
G. R. A. 1865. 71. old. Fortbildung auBerhalb der Schule; Österr. Rundschau, 1904. 
