SUESS EDE. aaa : 
Tudományos vizsgálatainak második korszaka 
1870-től 1896-ig egybeesett közéleti tevékenységével. Férfikorának nagy 
energiája hatalmasan ekkor nyilatkozott meg. A politikai küzdelmek, a, 
községtanács viszályai, az otthoni csapások, feleségének gyógyíthatatlan 
betegsége, egyetemi munkáiban jobbkeze, NEUMAYR M., a jeles paleonto- 
lógusnak 1890-ben történt korai halála tudományos munkásságát és 
szellemének messzire látó  frisseségét nem bénították. Talán inkább 
meg-megedzették lelkét, különösen mert gyönyörűségét lelte és vigaszt 
talált tanítványainak munkáiban. xMégsem éltem hiába; ezt írta nekem 
részvétnyilatkozatomra. Ebben az időben SvEss E. a földtan általáno- 
sabb problémáihoz fordult. Bécs város talajáról írt, már előbb idézett 
munkája is már előíze volt ennek a munkálkodásnak, valamint a Dunáról 
szóló régibb közleményeiben is már általánosabb földtani kérdésekről 
elmélkedett.1 Tulajdonképen azonban mégis csak az 1873 január 3-iki 
nagy neulengbachi földrengés tanulmányozásával kezdődik az ő ez idő- 
szakbeli munkássága? Erősen hangsúlyozta ekkor ennek és a hozzá hasonló 
földrengéseknek tektonikai jellegét, az akkor még általános vulkánikus 
magyarázattal szemben. Majd 1875-ben Die Hétes b eh űúmg dret 
Alpem című 168 oldalas korszakos közleményt bocsátotta világgá. 
Ez a munka forradalmi lángként járta körül a világot. A hegyláncok ke- 
letkezésében tagadásba vette a vulkanizmus, valamint a földgömb endogén gázai- 
nak fölemelő erejét és a vízszintes nyomásnak tulajdonította a lánechegységek 
ráncvetéses fölemelkedését. Ez az eszme nem volt SuEss E. eredeti gondolata, 
mert Amerikában DaAwNa J., LEcoNTE J., SHALER N. 5. már előbb hasonló módon 
értelmezték a hegységek keletkezését, síkra szállva L. v. BucH, HUMBOLDT és ELIE 
pE BEAumownT emelkedési teóriáival. Svájcban pedig a mult századi 70-es évek 
elején EscHER von der Lisrntől első geológiai tanítómtól és tanítványaitól HEIM 
Gliederung des Gebirges zwischen dem Hallstátter und dem Wolfgangsee; Verh. 
G. R.-A. 1866. 
Studien über die Gliederung der Trias- u. Juraablagerungen in d. Ostalpen; Verh. 
G. R.-A. 1866. Jahrb. G. R. A. XVII. 1867. 
Über die Aguivalente des Rotliegenden i. d. Südalpen; Sitzungsb. Akad. Wien, 
LVIII. 1868. 
Über die Gliederung des Vicentinischen Tertiárgebirges ; Sitzungsb. Akad. Wien, 
LVIII. 1868. 
Mossisovics és SvEss: Studien über Trias u. Jurabildungen i. d. östlichen 
Alpen. II. Die Gebirgseruppe der Osterhorn ; Jahrb. G. R.-A. XVIII. 1868. 
Über das Rotliegende i. d. Val. Trompia ; Sitzungsb. Akad. Wien, LIX. 1869. 
1 Über den Lauf der Donau ; Österreichische Revue 1864. IV. c. Neues Jahrb. für 
Miner. etc. 1864. 
Über das Grundwasser der Donau ; Österreichische Revue 1866. 
2 Die Erdbeben Niederösterreichs: Denkschr. der Akad. Wien, XXXII ASa 
3 Bőven ismertettem a Természettudományi Közlöny 1876. évfolyamának 225—256. 
oldalain. 
