118 D: LÓCZY LAJOS 
öregebb érdemes tudósok 1s résztvettek. Ott láttam ABIcH orosz kormány- 
tanácsost a Kaukázus és Kisázsia kutatóját, Posepwyt, FucHs TIvaADARt 
és másokat. Nem kevésbbé voltak látogatottak havonkint esti órákban 
tartott konzervatóriumok, amelyeken az újabb irodalmat ismertették az 
idősebb szaktársak és tanítványok. 
Tartalmas előadásait kezdettől fogva a széleskörű olvasottság és a 
legutolsó adatok szintétikus felhasználása jellemezte ; ez a körülmény nem 
kevésbbé vonzotta tantermébe a hallgatóságot és a vendégeket. Sajátságos 
hanghordozás, néha epikureusi kétség, máskor a meglepő jelenségek nyoma- 
tékos kidomborítása élénkítette előadásait. Egy-egy fejezet végén pedig 
nyujtott, elhaló hanggal, csaknem suttogva mondta el a végkövetkeztetést. 
Nem egy gondolata és elmélete mintha az előadói székben szülemlett volna. 
Ilyen volt a vadózus és juvenilis forrásokról szóló felfogása is, amelyet a 
német természetvizsgálók és orvosok vándorgyűlésén Karlsbadban fejtett ki, 
akkor a mikor ott a karlsbadi hévvízről értekezett. Ez a helyi érdekű érte- 
kezésel nagy elterjedésű, sokat vitatott, az abisszodinamikára jelentős 
irattá lett. 
Hátra van még, hogy SuEss EpÉnek hazánkra vonatkozó tudományos 
közleményeiről röviden szóljak. 
Magyarországot illető első bővebb értekezése a  Rozália-hegység 
tövében talált pseudoglaciális görgetegekről szólt.? Hasonló erratikus gör- 
getegeket írt le ebben a márczfalvi Natterer-árokból, mint amilyeneket 
MAnRterT és CzZJzZEK a Rozália-hegység nyugati aljában találtak és a rajtuk 
levő karcolások miatt glaciális eredetűeknek írtak le. Surss kimutatta róluk, 
hogy tengeri eredetű rétegekben vannak; ő fiatalabb posztglaciális tengeri 
transzgresszióra gondolt az északeurópai driftelmélet hatása alatt. Régóta 
tudjuk, hogy mediterrán kavicsból valók ezek az erratikus görgetegek. 
Második Magyarországra vonatkozó közleményében egy tiszolczi 
csontbarlang maradványait : barlangi medve, farkas, róka, hiéna és görény 
csontjait írja le.2? Majd nagy harmadkori ragadozók csontmaradványait 
ismertette Tiszolezról és Baltavárról; a Machairodus cultridens Cuv. és 
Hyaena hipperionum GEM. fogazatát és a vértessomlyói széntelepekből szár- 
mazó Anthracotheriumot.: 1863-ban Kovárs Gyura M. N. Muzeumi őr 
küldött Suessnak mastodon maradványokat, aki ezekből széles látókörrel 
1 Über heiBe Ouellen: Verh. d. Gesell. deutschen Naturforscher und AÁrzte. Karls- 
bad, 1902. 
2? Erratische Vorkommnisse am östl. Abhange des Rosaliengebirges; Verh. d. k. k. 
geol. R.-Anst., Wien, 1858. 101. old. 
3 Fossile Knochen von TheiBholz ; Verh. d. k. k. geol. R.-Anst. 1858. 187. old. 
1 Über die groBen Raubtiere der österr. Tertiürablagerungen; Sitzungsb. der k. k. 
Akad. d. Wiss., Wien, XLIII. 1861. 217—232. old. 
