176 D: JUGOVICS LAJOS 
A következőkben néhány fontosabb szögadatot közlök, összehasonlítva 
a számított értékekkel : 
mért számított 
m : m-a 110 : 110 — 192942 11" 194011" 
aa 0 2. VE ADO DISINSZOK 
aa a 00 enie a a 249 4 
c: ps TOVSESZTe TE aj iszen 
SSO0NSSAOTEEANTJSÉBZ ON 159 46" 
SE NSKOZTSESLÁSSZOL 7AS430! 
101 : 19245 99993" 992 34" 45" 
5 a íák0 s 1180 a ap 299 54" 
02 0. SM a 180 a 53 a ar 11 
443 81 ús MD 2 OAI (OI 2 699 10" 
Tora ra s 0 a 20 s ae 0 TIZ ÉT [ETO 
07 a. 10 E 10 o 30 Gr 0 1hy IT SZAZ 
s 
. .. ee .. 
CSI ASSSS 
II 
ka 
oO 
-— 
II. kósdi gipsz. 
Váctól északra fekvő Nagyszálhegy délkeleti lejtőjén Kósd község határá- 
ban szénre bányásznak, melyet a középső eocén rétegekben fúrtak meg. Az átfúrt 
mészkő és márga üregeit, kalcit, gipsz és markazit kristályok bélelik. A kalcitot ! 
és markazitet ? már ismertettem, most a nagymennyiségben található és jól ki- 
fejlődött lapdús gipszeket írom le. 
A gipsz az említett mészkő és márga üregeiben és repedéseiben sokszor 
8—10 em vastag réteget alkot, de gyakran az üregek nincsenek teljesen kitöltve 
tömör gipsszel, hanem szép gipszkristályokból álló kéreggel bélelve. Ezek a. 
kristályok sokszor 1 cm nagyok, igaz, hogy ekkor legömbölyödött lapokkal és 
élekkel vannak határolva. A kristálytani vizsgálatra alkalmas kristályok ellen- 
ben aprók, de tökéletes kifejlődésűek, színtelenek és átlátszóak. Kifejlődésükre 
nézve két típust lehet megkülönböztetni: 1. oszlopos, 2. lencseszerű kifejlődést. 
Az oszlopos kristályok, mint már említettem, rossz kifejlődésűek, úgy, 
hogy pontosabb meghatározásuk lehetetlen volt. A lencsealakúak ellenben 
mindig határozott, sima, jó lapokkal vannak határolva és rajtuk a következő 18 
formát határozhattam meg: 
vu 100 g — 230 
5 010 Eb 
c — 001 7 ARO 
aza KO) mez aaa 
ERÖ n — 111 
y - 320 c — 103 
me 110 
1 JuGgovics LAJOS : Kristálytani vizsgálatok magyar ésványokon. Annal. Musei 
Nationalis Hungarici 1912. X. kötet. 
: Dr. Jugovics LAJOS : Kosdi Markazit. Földtani Közlöny. 1913. 43. k. 202. lap. 
