292 D: BALLÓ REZSŐ 
Az ásványképzők hatása kétféle lehet : 
a) a midőn katalyzátorként működnek és a mi esetünkben a Ca-t és a 
M--t közös molekulába, komplex vegyület, illetve vegyes só alakjában egyesíti 
és ez a komplex vegyület (vegyessó) alakul át karbonáttá. Pl. kénhydrogen, 
helyesebben sulfid 10n jelenlétében, PrAFr jun. kisérleteiben 18 közbülső vegyület- 
nek gyanított talán, 
Ca—SII 
25 
Mg—SH 
szerkezetű, PFAFF elnevezésében CaMag-sulfuret névvel jelölt vegyület kelet- 
kezne, a mely a CO, i10n hatására alakulna át kettős karbonáttá; 
b) amidőn az oldat és a kristály között lévő felületfeszültségek, illetve 
kapilaritás viszonyait változtatja, minek következtében új kristálylapok, új 
alakok, sőt új módosulatok léphetnek fel. E hatások, mint VATER és mások vizs- 
gálataiból kitűnt, a CaCO.-nál különösen érvényesülnek, minek eredménye, hogy 
a kalcit olyannyira alakdús. 
Hogy az ásványképzőnek alkalmas vegyületek nagy száma rendszertelen 
munkára ne csábíthasson, a dolomit keletkezésénél esetleg jelen lehető vegyületek 
közül válogattam ki. A dolomit vagy tengerben keletkezik, vagy a szárazföldön 
alakul át. A tengervíz alkotó részei közül, azok, amelyek eddigi kisérleteim ol- 
datában nem voltak jelen, a brom és a jó d-vegyületek játszhatnának ilyes. 
szerepet, ha nem volnának oly rendkívül csekély viszonylagos mennyiségűek. 
Ha azonban arra gondolunk, hogy az üledék alakul át, úgy az elhaltak testének 
bomlása kénhydrogént és ammoniát termel.-E két vegyületnek tud- 
hatunk be oly hatást, ami a kétféle ásványképző hatások egyikének, illetve másiká- 
nak felel meg. Ezért úgy kénhyrogénnel, mint ammoniával végez- 
tem kisérleteket. A szárazföldi átkristályosodások és más eshetőségek mérlege- 
lése, még két, avas és kovasa vas vegyületek hatását tették valószínűvé. 
A FeCO, azonban úgy a CaCoO,-tal, mint a Ca Mg(CO, ),-tal kristályosan elegyedik 
és így nem felel meg a katalyzator, de még kevésbé az oldott társ kellékeinek, úgy 
hogy el kellett ejtenem. Hátra marad még a ko vasa v, amelynél nincsenek 
ily okok, miért 18 végeztem vele kisérleteket. A kisérleti elrendezés ugyanaz volt, 
mint az előző kisérleteimben, ezért eltekinthetek leírásától és átterek az egyes 
kisérletek tárgyalására. A kisérlet sorszáma csatlakozik az előző dolgozatom 
kisérleteihez (a 7.-hez) és a jelen közleményben leírt első kisérlet a 8. számot viseli. 
H.S (SH ion) hatása. 
A kén-hydrogént, illetve SH iont oly módon alkalmaztam, hogy a karboná- 
tos edényben (H4N),S oldatot, a CaC1l,--MgcCl, oldat edénybe egyenértékű HOCLl-t 
helyeztem oly mennyiségben, hogy az egész reakcióterületre számítva kb. !/4 
normál töménységű legyen. A kisérletek felbontása után egyik-másikban gyenyén 
érezhető volt a H,S szaga, amelyekben nem, annak légkörében pedig meg- 
szürkült az ólomacetatos papiros. 
