A , , , ) 
ADATOK A DOLOMITKELETKEZES ELMELETEHEZ. 233 
Kisérleteimet a Budapesti Tudomány Egyetem II. sz. kémiai intézetében 
végeztem. Nem mulaszthatom el, hogy az intézet volt igazgatójáról, boldogult 
LENGYEL BÉLA dr. miniszteri tanácsos, egyetemi tanár úrról, a legnagyobb hála 
és kegyelet érzésével meg ne emlékezzem, azért a jóindulatú érdeklődésért és tá- 
mogatásért, mellyel kisérleteim iránt viseltetett. Nagy köszönettel tartozom 
intézetünk mostani igazgatójának, BuGARSzKY ISTVÁN dr. egyetemi tanár úrnak 
azon megértő jóindulatért, amivel az intézet eszközeit és anyagait mindenkor 
a legnagyobb készséggel rendelkezésemre bocsájtotta. Köszönettel tartozom 
JuGovics LaJos dr. egyetemi tanársegéd úrnak is kristálytani vizsgálataiért. 
Budapest, 1915 január havában. 
A KÁLIFŐSÓTELEPEK MÁSODLAGOS ÁTALAKULÁSAIRÓL. 
Írta: Rózsa MIHÁLY. 
A németországi idősebb Zechstein-sótelepek karnallitdús részeit a bányászok 
f ős ónak (Hauptsalz) nevezik. Ásványtani szempontból a fősótelep a kieserites 
halitkarnallhit (karnallt 99 5 kősóv, 5 klieserit99) zónájának felel meg, de ez 
az elnevezés nem minden esetben jelöli meg pontosan az összetételi és rétegződési 
viszonyokat. A carnallit, kősó és kieserit elegyes összetételei ugyanis csak 
azokon a helyeken lelhetők fel, ahol ezeknek a sóknak lerakódott rétegei későbbi 
tektonikus behatások következtében brecciaszerű tömeggé sajtolódtak. Nyugalma- 
sabb fekvés mellett azonban a carnallit, kősó és kieserit többé-kevésbbé differen- 
ciálódott rétegekben feküsznek egymás fölött és ebben az esetben a fősó elnevezés 
alatt ezeknek a sóknak váltakozó, gyakran homogén összetételű rétegei értendők. 
A különböző helyeken megfigyelt fősótelepek átlagos összetételére vonat- 
kozó és az egyes differenciálódott rétegek ásványalkatrészeit feltüntető elemzési 
adatokat az 1—6. számú táblázatokban foglaltam össze. Megkülönböztetés céljá- 
ból a dinamikai behatások következtében összesajtolt fősótömegeket eleg y- 
fősónak, az eredeti rétegződési viszonyokat feltüntető fősót pedig réteges 
f ős ónak neveztem el. Ez a megkülönböztető elnevezés azért 15 szükséges, mert 
az elegyfősót többen hordalékkőzetnek minősítették, mely téves megállapítás 
most már végleg elejtettnek minősíthető. Állandó alkatrésze a fősótelepeknek 
az anhidrit 15, mely túlnyomóan a kősóhoz kötve fordul elő. Több helyen a bo- 
racit is számottevő mennyiségben található, még pedig leginkább golyóalakú 
képződményekben. A sók lerakódását követő időszakokban ugyanis a fősótele- 
pek rétegei között a nyomás és hőmérséklet lokális alakulásaival kapcsolato- 
san oly lúgok ceirkuláltak, melyek a mechanikailag és kémiailag kötött víz felsza- 
badulása révén keletkeztek.? Ez a lúgcirkuláció azután az egyes gócpontokban 
fennállott nyomásegyensúlyi viszonyoknak megfelelően a posztumus képződésű bo- 
! M. Rózsa: Über den organischen Aufbau der Stassfurter Salzablagerungen, R. 
Friedlánder u. Sohn, Berlin, 1914. 
: Zusammenfassende Übersicht usw. Z. anorg. Chem. 92,297. 
