A KÁLIFŐSÓTELEPEK MÁSODLAGOS ÁTALAKULÁSAIRÓL. 945 
tokra kell visszavezetnünk. Még azokban az esetekben is, midőn magasabb hőmér- 
sékletű termálfolyamatok indultak meg, ezek a kémiailag kötött víz cirkulálásával 
a jelzett hőfok alatt is beállható hidrotermál folyamatokká alakultak át. Az a 
körülmény azonban, hogy a Zechstein-sótelepek szekundár sói 837 alatti hőmér- 
sékleteknél is keletkezhetnek, nem zárja ki annak lehetőségét, hogy keletkezé- 
süknél és kristályosodásuknál magasabb hőmérsékletek i8 fennállottak. A sze- 
kundár átalakult teleprészekben talált langbeinit lúgellenállóképessége gyakran 
jóval nagyobb, mint azé a terméké, amelyet vav"-r HorF adatai nyomán alacso- 
nyabb hőmérséklet és normális nyomás mellett állítottam elő. Keletkezésének 
és kristályosodásának fizikai körülményei tehát, a nyomás és hőmérséklet 
viszonyait tekintve, egész eltérők is lehettek, amivel kapcsolatosan a kémiai 
egyensúly guantitativ tényezőinek eltolódásai is beállhattak. 
Termál bomlási-termékek kisajtolása s ezeknek részleges hidrotermál 
visszaalakulása főkép a tektonikus behatásokkal kapcsolatosan előállott hasa- 
dékokban, illetőleg az azokat kitöltő posztumus lerakódású termékeknél volt kon- 
statálható (bischofitfészkek). 
Összegezve a fősótelepek átalakulásaira és a keménysó képződésére vonat- 
kozó kutatásaimnak eredményeit, a keménysó keletkezésének következő eshető- 
ségei forognak fenn: 
1. Hidrometamorfózis. A fősó átalakulása nagyobb nyomás 
alatt álló, g y ors átlúgzás eredménye, amidőn tehát a kainitizációhoz szükséges 
i d ő hiányzott. Az átalakulás jóval 83", illetve 72" alatt is végbemehetett. 
9. Hidrotermálmetamorfózis. A cirkuláló lúg hatása a geo- 
termál hőmérsékleti zóna emelkedése és tektonikus hatások következtében maga- 
sabb hőmérsékleten ment végbe. E hidrotermál-átalakulás helyenként átmeneti 
fázissal is lehetett egybekapcsolva, amikor az előzetes átszívódás következtében 
kainitizálódott teleprészek hőmérséklete csak utólagosan érte el az átalakulás- 
hoz. szükséges fokot. 
3. Termo- és hidrotermálmetamorfiózis. A. karnallit bom- 
lási hőmérsékletének elérésével a megolvadt magnéziumkloridhidrát és a kar- 
nallit egy része a tektonikus behatással kapcsolatosan kisajtolódott, de a kémiai- 
lag kötött víz egy részének felszabadulásával megindult lúgcirkuláció révén a 
fősótelep további átalakulása mint hidrotermál-folyamat ment végbe. 
4. Termometamorfózis. A karnallit bomlási hőmérsékletének 
elérésével szilárd gylvin válik ki, a megolvadt tömeg pedig a tektonikus hatások- 
kal kapcsolatosan keletkezett hasadékok ba sajtolódván, a termoátalakulás 
szűkebb körzetre lokalizálódott. 
A fősótelepek hidrotermál átalakulása helyenként a langbeinit halit- 
telepek képződéséhez vezetett. A kieseritdús fősóteleprészek helyenként egész 
kiterjedésükben ily átváltozáson mentek keresztül: 
2KCI. MgCI,. 6H,.O--3MgS0,. H.O--lúg — K,Mg:(S0,Js--83MgCI,--lúg 
A fősónak langbeinithalittá való átalakulását a keménysó képződésének 
közbeeső fázisa is megelőzhette s csak ott ment ez közvetlen folytonosságban végbe, 
ahol bosszabb ideig tartó hidrotermál behatások érték a telepet. Egyes helyeken 
