252 D: PAPP SIMON 
Hazai területről a PARrscn-tól 1 1835-ben először leírt Congeria spathulatát 
elég sok helyről sorolják fel a szakemberek. Így : 
1. AcKNER Girelsau (Fenyőfalva), Szakadát és Thalheim (Dolmány) kör- 
nyékéről sorolja fel. (Jahrbuch d. k. k. g. R. A. XI. 1860. pag. 60.) 
2. HANTKEN Tinnyéről említi fel Congeria triangularis PARTSCH és mela- 
nopsisok társaságában. (Math. és Term. Tud. Közlem. I. kötet 1861.) 
3. SrTotrczKkaA Károlyvárosnál agyagban (Jahrbuch d. k. k. g. R. A. XII. 
1861—1862. pag. 530), majd Stegersbach (Szentelek) és Rothenthurm (Vasvörösvár) 
mellett gyüjtött C. spathulatát (Verhandl. d. k. k. geol. R. A. 1861—62. pag. 218.). 
4. H. Worr Horvát-Szlavonországból Osek, Apatovec és Ivanectól délre 
eső területről ( Verhandl. d. k. k. geol. R. A. 1861—62. pag. 216.), a krassószörény- 
megyei Szabálcs községben egy fúrólyukból és a Lalasincz község felé vezető 
árokból (Jahrbuch d. k. k. geol. R. A. XVII. 1867. pag. 536), majd Sopron kör- 
nyékéről a Finkenkogel nyúlványainak homokos-márgás rétegeiből említi a Cong. 
spathulatát (Jahrbuch d. k. k. geol. R. A. XX. 1870. pag. 43.). 
5. Sruk szerint Dubovácznál, közel Károlyvároshoz a márgarétegek külön- 
böző szintjében nem ritkán jelenik meg a C. spathulata és a Cardium apertum ; 
majd a Petriniáról Glinára vezető út mentén levő congeriás rétegekből említi fel. 
(Jahrbuch d. k. k. geol. R. A. XIII. 1863. pag. 518.) 
6. HAUER megemlíti, hogy a wieni birodalmi földtani intézet múzeumában 
Csúcsról (Maroscsúcs) származó homokkövek tele vannak Melanopsis Martiniána 
és Congeria spathulata lenyomatokkal és kőmagvakkal (Geologie Siebenbürgens 
1863. pag. 549.). 
7. KoORNHUBER Pozsony város altalajából gyüjtött C. spathulatát. (KoRwx- 
HUBER G. A. dr.: Pozsony és környéke. A magy. orv. és term. vizsg. 1865-ik 
évben Pozsonyban tartott XI-ik nagygyűlésének emlékeül.) 
8. Kocn ANTAL cBeocsin környékének földtani leírása; c. munkájában 
(A magyarhoni földtani társulat munkálatai. III. 1867.) a 76-ik lapon azt írja, 
hogy a perbáli mély árokban sárgás-szürkés, kissé palás mészdús agyagban sok 
C. spathulata és C. triangularis fordul elő. 
9. NEUMAYR és PAuL Szlavoniában Oriovácnál és Tomicánál a congerlás 
rétegek felső részében jelenik meg a C. spathulata. Megjegyzik azonban, hogy 
megtartási állapota biztos meghatározást nem engedett meg (Abhandl. d. k. k. g. 
EVA VILEKTSTSZAÉTETt 8. DAGEADÁY 
10. HOFFMANN KÁRoLrYyY Vas megyében Alhó és Szalónak környékének 
congériás rétegeiből a brunni faunára jellemző egyéb kövületek mellett a C. spathu- 
latát is felsorolja (Földt. Közl. VI. 1876. 305-ik old.); ugyanilyen viszonyok 
között gyüjtötte a Szilágycseh környéki pannoniai rétegekből is (Földt. Közl. 
IX. 1879. 207-ik old.). 
11. G. PritaR a radoboji medencéből sorolja fel melanopsisok, cardiumok 
és más congeriák társaságában ( Verhandl. d. k. k. g. R. A. 1877. pag. 101.). 
12. TELEGDI Rorn LAaJos Sopron megyében a Rozália-, Lajtahegység és a 
1 VERST. : Ziegelklauen a. d. Plattensee. (Ann. d. Wien. Mus. d. Ntg. Bd. I, pag. 100, 
Taft. KIT Te MSG) 
