ISMERTETÉSEK. 259 
tényezőknek csak az eredményeit szemlélteti; vagy alaboratóriumban, 
ahol a tárgyi bemutatásokon kívül kísérletezésre, tehát a földtani erők működésé- 
nek a szemléltetésére is alkalom nyílik és végül a földtani kirándulá- 
sokon, ahol a földtani erők működésének és működésük eredményeinek a szem- 
léltetése a legcélravezetőbben vihető keresztül. Atárgyi szemléltetés 
céljait szolgálják az általános földtani (dinamikai) és földtört é- 
neti gyüjtemények, amelyeknek összeállításában különös súlyt kell 
helyezni a hazai viszonyok minél behatóbb megvilágítására. A földtani 
kisérletezésnél a tanítással kapcsolatban mellőznünk kell azokat a kisér- 
leteket, amelyek a jelenségek okát, természetét kutatják, de be kell mutatni 
az egyszerűbb kisérleteket, amelyek egyes megállapított földtani folyamatok 
szemléltetésére alkalmasak. A középiskolában csakis ezek a szemléltető kisérletek 
vehetők figyelembe, az egyetemen azonban a gyakorlatok keretén belül a kutató 
kísérletek — amelyek az önálló munkálkodás céljait szolgálják — sem hozhatók 
figyelmen kívül. A gyakorlatok az egyetemi szaknevelés céljait szolgálják 
és négy fokozatban végezhetők, ú. m.1.ismeretis métlés (tangyüjtemény, 
anyagvizsgálat), 2. ismeretbővítés (anyaghatározás), 8. magasabb 
munkára való előkészítés, 4.önálló tudományos mun- 
ká Leo dás 
Aföldtani kirándulások célja elsősorban a megfigyelés legyen, 
a középiskolában kizáróan ez. Az egyetemi földtani kirándulások e mellett az 
ismertetésésakutat ás céljait is szolgálják. Ellenére annak, hogy a kutató 
kirándulások teendői között szükségszerűen ott foglaltatik a gyüjtés 18, amely 
mintegy összeköttetést teremt a külső földtani munkálatok és a laboratóriumi 
foglalkozás között, a gyüjtés mégsem lehet a földtani kirándulások célja, még az 
egyetemi szaknevelésben sem. 
Ezekben foglalhatom össze Vapász dr. értékes tanulmányának főbb gon- 
dolatait. Ha nem sikerült munkájáról teljes képet adnom, ennek okát abban 
keresem, hogy a szerző a tőle megszokott tömörséggel a 40 oldalas értekezésbe 
annyi megfontolásra érdemes gondolatot, annyi megvalósításra váró eszmét 
zsugorít össze, amennyit a szűk keretek között minden részletre kitérően ismer- 
tetnem lehetetlen volt. Főcélom a figyelem felkeltése volt, amelyhez hozzáfűzöm 
azt a reményemet, hogy a Vapász dr. tanulmányával kapcsolatban a földtan- 
tanítás kérdéséről beható vita indul meg, amelynek üdvös hatását főképen a 
megvalósítás előtt álló középiskolai földtantanítás fogja megérezni. 
Budapest, 1915 december 24. 
Dr. KocH NÁNDOR. 
