TÁRSULATI ÜGYEK, 261 
így ennek az életmódját is lényegesen befolyásolhatta a klimaváltozás folytán 
beálló Danien növények kipusztulása. 
Ami a Titanosaurus életmódját illeti, e pontban előadó azt említi, mint 
a Sacropodák biologiájában egyáltalában még egy ignoramus előtt állunk és 
azzal végzi előadását, hogy arra mutat, mikép lehet még aránylag csekély anyag 
alapján ií8 érdekes palxobiologiai kérdéseket megoldani. 
Az elhangzott előadáshoz szót kér KoRmos TrvaApaR dr. Figyelmét meg- 
ragadta a két lábon járó Sauriusok helyváltoztatását magyarázó elmélet. Utal 
arra, hogy a Dipodidae családba tartozó ugró egerek alkalmazkodás folytán 4 láb- 
ról 2 lábra állottak, s ezáltal úgy az Alactaga, mint a Dipus metatarsusa madár- 
csontszerűvé vált. A dinosaurusok több sorban álló fogazatot fejlesztettek. Ez a 
rágófelület kiszélesítését célozza. Hasonló célt szolgál a gyökeresfogú pockok egy 
részén, a fogak zománchasábjainak külső oldalán lerakódott dentinállomány is, mely 
szükségképen akkor járult hozzá a rágófelület kiszélesítéséhez, midőn az eredetileg 
száraz klima alatt élő állatok nedvesebb éghajlat alá és nedvdúsabb táplálék- 
hoz jutottak. Feltünő az is, hogy a rovarevők fogai aránytalanul kicsinyek. 
Mindezekből az tűnik ki, hogy a rágás mechanizmusának megváltozása 
klimaváltozásra utal. A pockok rágása a szárazabb klima alatt eleinte őrlőrágás 
volt, majd nedvesebb klima alá kerülve, zúzó rágásra tértek át. 
A csúszómászók fejlődésében bizonyos csoportok hosszú ideig változatlanul 
maradtak, nem voltak képesek a továbbfejlődésre. 
Dr. PÁrnry Mónk a borbereki előforduláshoz szól, megjegyzi, hogy a vörös 
homokkő és kavicsos agyag képződményt oligocén-korúnak vette, s az erdélyi 
tarka agyaggal való azonosságát hangoztatta. A borbereki vörös homokkő kon- 
kordánsan települ a felső szenon rétegeken. 
SCHAFARZIK FERENC elnök köszönetet mond az előadónak, nagyon becses 
tanulmányáért. Nehány megjegyzést fűz az elmondottakhoz. 
A Pojána Ruszka felsőkréta rétegei tengeri eredetű korálos meszekkel 
kezdődnek. Erre következik a dániai1-emelet pálma maradványokkal. A palás 
széntelep Demsus vidékén is konstatálható. Mocsaras, kontinentális eredetű 
képződmény van itt, amelyet porfirit erupciók törnek át. Majd az eocén réteg- 
csoport hiányzik, ami száraz klimára utal. 
JOHANNES WALTHER ugyanis kifejti, hogy a felső krétában mocsaras 
prerie területek uralkodtak, amely klima és vidék az emlősöknek kedvezett. 
Az eocén-korban azután főkép a füves térségek uralkodtak. 
Nopcsa FERENC báró az elhangzott hozzászólások kiegészítése gyanánt 
hangoztatja, hogy a mocsaras jellegű danien megvan Bulgáriában is, ahol a Pachuy- 
discus Neubergicus tartalmú felsőkrétabeli sósvízi rétegekre szárazföldi rétegek kö- 
vetkeznek a legfelső krétában. A klimaváltozás tehát Kelet-Európában is megvolt, 
ahol a tengeri klimára kontinentális steppe klima következett. 
Elnök köszönetet mondva úgy az előadónak, mint a felszólalóknak, felkér 
SCHRÉTER ZOLTÁN dr. rendes tagot bejelentett előadásának megtartására. 
2. SCHRÉTER ZOLTÁN dr. Németpróna környékének föld- 
tani és hegyszerkezeti viszonyairól című előadásában a kö- 
vetkezőket vázolja: 
Földtani Közlöny. XLV. köt. 1915. 18 
