962 TÁRSULATI ÜGYEK. 
A Németprónától nyugatra eső Kis-Magurahegység a kárpáti maghegysé- 
gek egyike. Középponti tömege kristályos palákból (gneisz, csillámpala) és grá- 
nitból áll; az előbbieket sűrűn áthatják gránit, pegmatit és aplit injekciók-in- 
truziók. ÉNy-ra a perm kvarcit, homokkő és konglomeratum, az alsó triasz palás 
agyag, lágy homokkő és mészkő, a középső triasz dolomit, lunzi homokkő, keuper 
dolomit, tarka keuper márgák, palás agyagok és homokkő, majd a kösseni mészkő 
vékony, 10—15 m-nyi szalagjai következnek. E fölött a jura-neokom márgák 
és mészkövek települnek, amelyeknek szintezése egyelőre nem volt keresztül- 
vihető. Végül legfelül az aptient és albient képviselő chocs dolomit és murvás mészkő 
telepszik. Lehetséges, hogy ez tulajdonképen triaszkorú és csak másodlagosan 
áttolt helyzetben fekszik a neokom márgák fölött, de ennek a kérdésnek tisztá- 
zására az előadó bizonyítékot nem tudott szerezni. 
Nyitrató mellett az egykori eocénabrózió nyomát láthatni egy szép terrasz 
alakjában. Egy-két helyen megvan még rajta a transzeressiós konglomerátum 
roncsa. A Kis-Magura keleti oldala és a Zsgyár közt lesülyedt felsőnyitrai neogén 
medencét a fiatal harmadkori (pliocén) rétegek töltik fel. Legfelül a pliocén- 
pleisztocén terresztrikus eredetű kavics, kavicsos homok, homok és pleisztocén 
sárga agyag szerepelnek. A forrásokból és a bő mésztartalmú patakokból he- 
lyenkint ma mésztufa rakódik le. 
A hegyszerkezetet illetőleg: a Kis-Magura belső, keleti oldalán egy ha- 
talmas törésvonal húzódik, e közt s a Zsgyár DNy-i törésvonala közt sülyedt 
le a neogén medence. A perm-mesozoikus kőzetek mind ÉNy-ra, illetőleg a hegység 
északi végén É-felé dűlnek, 30—60"-nyira. Néhány hosszanti É$K—DNYy-i felto- 
lódási vonalat ismertet ezután az előadó, amelyeknek mentén az egyes antikli- 
nálisok megmaradt fedőszárnya feltolódott. Tehát a pikkelyes szerkezet ural- 
kodik itt 18. 
Végül megemlékszik a hasznosítható anyagokról. A középkorban a kris- 
tályos palák területén nemesfém- és ólombányászat volt a középkorban. Ma 
újból megkezdték a régi bányamíveletek feltárását. Németprónától Ny-ra és 
Csék környékén igen kiterjedt aranymosási terület van. A ma ott heverő óriási 
mennyiségű kitünő kavics vasúttestek és úttestek kavicsolására kitünő anyag 
volna. Az előadó bemutatja végül az általa készített tömbdiagrammokat, amelyek 
a szóban lévő területet ábrázolják. Ezeken az előadó a földtani szerkezeten kívül 
a vele kapcsolatban álló s tőle függő morfologiai viszonyokat is plasztikusan 
feltünteti. 
ÖCHRÉTER dr. előadásához szót kér ViGm GyuLA dr. Megjegyzi, hogy a 
chocs-dolomit kora bizonytalan, a foltos márga problematikus júra vagy kréta- 
korú; a liaszban konstatálható, majd újból a felső júrában s az alsó krétában 
található. A neokom márga általában nagy térszínt fed be. 
DOHAFARZIK FERENC elnök a granit korára vonatkozólag mond nehány 
helyesbítő megjegyzést. A granit kora kétségtelenül perm előtti. A variszkusi 
gyűrődések vidékén a granit lakkolit után nagy hézag van egészen a permig. 
Lóczy Lagos tiszteleti tag figyelmét legjobban megragadta a bemutatott 
törab-diagramm, amely az ÉNy-i Kárpátok szerkezetét nagyon szépen magya- 
o 
rázza. 
