TÁRSULATI ÜGYEK. 265 
Végül EMmszT KÁLMÁN dr. választmányi tag fűz nehány megjegyzést az elő- 
adáshoz és az ezt követő vitához. 
Elnök elismerését fejezi ki a hallottak nyomán, HoRváÁrH BÉLA szak- 
társának alapos és körültekintő munkájához és csak azt sajnálja, hogy a m. k. 
földtani intézet agrogeológusai közül egy sincs jelen, pedig úgy az előadás, mint 
az ezt követő vita főkép az agrogeológusok számára igen tanulságos lett volna. 
2. Ezután KULcsáR KÁLMÁN dr. Wöldtani és hegyszerke- 
zettani megfigyelések az Északnyugati Kárpátok- 
bamm címen tartott szabad előadást. 
Előadásának tárgyát a Kovácspalota, Csavajó, Bélapataka (Nyitra vár- 
megye) és Csicsmány, Villabánya, Zsolt, Kaszaróna (Trencsén vármegye) köz- 
ségek határaiba eső terület geológiai és tektonikai viszonyai képezték. A hegy- 
vidék felépítésében 1. kristályos palák (gneisz, csillámpala) és gránit (granitit, 
kétesillámú gránit, pegmatit); 2. perm-alsótriász kvarcos, arkózás homokkövek; 
3. középső triász szürke dolomit; 4. lunzi homokkő és sötétszürke palás agyag; 
5. keuper dolomit ; 6. tarka keuper (homokkő, palás agyag és dolomit) ; 7. kösseni 
mészkő; 8. triászkorú szürke és fehér mészkő és dolomit (takaró); 9. gresteni 
rétegek (sötétszürke, kissé meszes, palás agyag, sárgásbarna, olykor csillámos 
homokkő, sötétszürke krinoideás kvarcszemcsés mészkő, oolitos mészkő); 10. 
júra foltos márga és mészkő; 11. neokom márga; 12. palás agyag és homokkő 
(a bécsi geológusok szferosziderites márga csoportja) ; 18. holocén (kavics, ártéri 
iszap és mésztufa) korú képződmények vesznek részt. 
Ezután előadó részletesen foglalkozott a terület tektonikájával. A felsorolt 
képződmények az intenziv oldalnyomás következtében erősen összegyűrődtek, 
a nyergek és teknők rendesen át vannak buktatva, sőt igen gyakran az átfek- 
tetett nyergek kissé át is tolódtak, ami által izoklinális redők, pikkelyek jöttek 
létre. Gyűrődés alkalmával sokszor az egyes képződmények el is fenődtek, azaz 
kihengerelődtek. 
Tektonikai szempontból előadó területét a Mala Magura és Suchy hegység 
gyűrődési övére osztotta be. A hegység alapját a M. Magura és Suchy kristályos 
masszivumai képezik, amelyek kristályos palákból, gránitból és pegmatitból 
állanak. E kristályos magokhoz köpenyként az erősen gyűrt perm-mezozoos 
képződmények támaszkodnak. A redők mindkét övben nagyjából ÉK—DNy-i 
lefutásúak. Előadó, mivel területén az egyes antiklinálisok és szinklinálisok nem 
fejeződnek be, hanem messze nyomozhatók azok ÉK, illetve DNy-i irányban, 
a kristályos magtól ÉNy-ra, a fiatalabb képződmények felé távolodva, jelölé- 
sükre könnyebb áttekinthetőség kedvéért növekedő értékben sorszámokat hasz- 
nált (41, S, vagy Az, S. .. .. .. stb.), kiemelte azonban, hogy azok azután, ha majd 
az antiklinálisok, illetve szinklinálisok lefutása ki lesz nyomozva, állandó és jel- 
lemző elnevezésekkel könnyen fel lesznek cserélhetők. 
Csicsmánytól északra és nyugatra a neokom márga felett triászkorú szürke 
mészkő és dolomit van, amely Zsolttól északra a Suchy hegység gyűrődési övéhez 
tartozó agyag és homokkőre kissé rátolódott szintképződményeken fordul elő 
általános takaró gyanánt. 
E triász takaró eredetére nézve BöckH Hucó dr. miniszteri tanácsos úr 
