raminifera, koje bi ostale nepromienjene. Medju ovima može 

 se iztaknuti: Gromia, Myxotheca pa i neke druge vrsti podraz- 

 reda Ammodiuetta po Haeckel-u. Obično se pojačava kuća 

 vapnom i to ugljikokiselim vapnom, kremićninom, i da prima 

 u sebe razne zaljepine pjeska, školjčica itd. Oblik kremičnine 

 dosta je riedak, pak se nalazi samo kod miliolida iz velike du- 

 bine, orbitulina i nodosareta. Tielo žive foraminifere jest 

 protoplasma, jednostanična masa, bez oblika, a sa vrlo mnogo 

 staničnih zrnaca. Sa površja toga tiela izpružuju se upravo one 

 panožice, koje su vrlo gibive, pak se lako razgranjuju, razvlače 

 i opet slievaju, mrežkaju, a na posljedku se kano umorne od te 

 čudesne igre povlače opet natrag u tielo protoplazme. Timi pseu- 

 dopodijami giblje se živinica puzajući po dnu mora ili ploveći. 

 Panožke joj rabe ujedno i za hvatanje hrane, pribhži li joj se 

 n, pr. kakva bacilarija. 



Promjenlivost citoplasmine mreže i struj zrna naliči onom 

 micetozoa i radiolarija. Od micetozoa razlikuju se što imadu 

 kućice, a od radiolarija što nemaju središnje kapsule. Kao kod 

 amebah, tako može i kod foraminifera svaki dio tiela biti 

 probaviloni. 



Foraminifere živu u morskoj vodi većinom blizu obale, gdje 

 plaze po dnu. Nego ima i takvih vrsti, koje često u velikoj mno- 

 žini plove na površini' morskoj izmiešane sa radiolarijami. 

 Takove su mnoge pulvinuline, globigerine itd. 



Foraminifere imadu u tvorbi zemlje mnogo veću važnost 

 nego sve ostale više životinje. Tako su se tečajem vjekova na- 

 kupile padajući na dno mora, pak su stvarale čitave brdine. 

 Kako su često ogromne naslage ripozoda vidi se što je od njih 

 složen gotovo velik dio krednih pećina, kojim Englezka zahva- 

 ljuje ime Albion, a koje se protežu kroz franceske gore, sve do 

 Španjolske, a zatim kredne brdine Grčke — brdine po kojih su 

 dobile ime Kreta i Albanija. Vapno parižko, kojim su sagradjene 

 mnoge palače toga velegrada, sastoji većinom od foramini fernih 

 kućica. 



U svakom najmanjem zrncu naše krede vidimo pod sitno- 

 zorom mnogo liepih kućica. U kamenolomih gentilskih ima 

 jedan kubični centimetar vapna do 20.000 kućica, dakle jedan 



• Gdjekojc i u duljini od čak 3.000 melara. 



