finije i najgušće kod Lagenae. Kroz sve ove šupljinice, koje 

 čine kućice sitastimi, izlaze u nebrojenoj množini tanke vlasaste 

 niti. To su baš gore spomenute retikularne panožke (i Cesi istim 

 imenom nazivlju pseudopodija). Kućica ima ili samo jednu kletku 

 (komoricu) dakle je jednokomorna (Monothalamia, Monostegia) 

 ili ima više kletaka (FoUjthcdamia, Pohjdegia). Pretinci se ko- 

 mora obično već s vana vide po raznih udubinah i po stegnutih 

 mjestih. Primjer jednostavnih kuća je Lagena, a višekomornih 

 Gristellaria. Jednokomorne foraminifere imadu ako pravo uzmemo 

 malo oblika. Kod nmogokletka ( Pol ijthal amia), pojedine ko- 

 more imadu većinom nepodpune stiene pak su te stiene prepune 

 luknjica. Većinom su te stiene zavojito poredane. Tako nastaju 

 kućice, koje su vrlo slične kućicam mnogih mekušaca naročito 

 cefalopodam, te nije baš takovo čudo, da su i foraminifere, su- 

 deći ih samo po vanjštini, ubrajali u prvo vrieme medju cefa- 

 lopode. Kod mnogih politalamijah idu mnogi zavoji uzporedo 

 u kući dočim se u nutrini komore opet tvore paralelne stiene. 

 Kod velikih orbitulitah i numulitah jesu ovakve komorice da- 

 pače poredane u više „spratova" jedne nad drngimi. Redovi 

 su komora ovdje sada u zavojnih linijah kao kod NumwuUtida, 

 sada u koncentrijskih prstenovih kao kod ogromnoga Ci/ciopeus-a. 

 Kućište ovoga potonjega jesu okrugle ploče koje se mogu naj- 

 bolje prispodobiti palači, kojoj su pogranične zidine sazidane po 

 nacrtu rimskoga amfiteatra. Više spratova leži jedan nad drugim 

 u svakom se nalazi centralna glavna komora, koju obkoljuje 

 mnogo prstenastih koridora, a svaki je koridor mnogimi pretinci 

 razdieljen u komore; svi ti mnogobrojni spratovi, koridori i ko- 

 more jesu medjusobno u savezu sa vratima i mali prozorci u 

 vanjskoj kućnoj površini spajaju nutrinu sa vanjskim svictom, 

 dok kroz njih idu malene panožke ^ One kućice, koje nastaju 

 tako, da se u njima sliepe razni predmeti sastoje često iz vrlo 

 mješovitih i čudnih predmeta. U njima se nalaze zrnašca pješ- 

 čana, oklopi od diatomeja, a često odlomci od drugih kućica, 

 tudjih foraminifera itd. Prvobitno je kućica svih foraminifera 

 prava kuticula t. j. skrućeni izlućak cilosoma. Lučbena gradja 

 njegova tvori izprvicc chitin ili neku organsku galertnu dušičnu 

 tvar, koja je najsrodnija chitinu. Medjutim malo imade fo- 



> Jhieckl Ernst. I);fc Prolislenreicli. Lcij)zig 1878. str. 3<i. 



