174 M 



(Templara). I ovo je gruda hrvatske zemlje, koja bi znala mnogo 

 pripovijedati o prošlosti našega naroda. Mnogi je prior vranski 

 znamenito utjecao na razvoj javnoga života u Hrvatskoj. Dakako 

 da se nada sve ističe veliki otadžbenik Ivan Pali ž na, glasoviti 

 vod hrvatskoga ustanka protiv ženske vlade u FIrvatskoj i Ugarskoj 

 po smrti Anžuvinea Ljudevita god. 138:2. Danas su nijeme i raz- 

 rušene podrtine vranske, a čast priora vranskoga živi još i sada, 

 te je spojena sa prepositurom, prvim dostojanstvom na prvo- 

 stolnom kaptolu zagrebačkom. Iza Božjaka zavladaše starinskim 

 gradorn i cijelim onim krajem Turci zatim Mlečani. Kad su 

 propali Mleci, nekadašnja kraljica jadranskoga mora, pripade i 

 ovaj kraj Austriji. Danas je Vrana vlasništvo knezova Borellija. 

 Malo je više podrtina staroga grada usred orijaških pukotina 

 „pećina" sa obilnim izvorom izvrsne vode. Odavle je vodio u 

 grad Vranu vodovod, kojemu se tragovi još i sada vide. Na sti- 

 jeni nad vodovodom označen je devetnaesti svibnja god. 1477. 

 Divno li se usred ovih klisura, u kojima domuju nebrojeni šiš- 

 miši, rashladismo, što je bilo upravo nužno, jer je sunce baš že- 

 stoko pripicalo. Kad smo se vratili u sv. FiUp i .Jakov, trebalo je da 

 se oprostimo sa Borellijevima, makar da su oni hotijeli, da bi mi 

 još svakako tamo ostah. Mi smo sve rekh, što nam je bilo na srcu, 

 ali riječ slabi je izraz onoga čuvstva spomena i počitanja, što ga 

 ponijesmo u srcima prema kući Borelli Mlade kneginje i kne- 

 zovi iskazali su nam tu čast, te su nas sproveli, da razgledaju 

 naš brod. Tu se je pokazao naš vrijedni admiral broda pravim 

 kavalirom, hvaleći kneginjama na njihovu visokom posjetu. — 

 Na našem daljnjem putu vrlo se često sjećasmo krasnih časova, 

 što smo ih preživjeli u sv. Filipu i Jakovu. Pisac ovih crtica 

 smatra za svoju dužnost, da i ovdje pred javnošću još jednom 

 izreče srdačnu hvalu plemenitoj obitelji Borelli na pravom hr- 

 vatskom gostoprimstvu. 



Iza pol sata eto nas već nasuprot drevnoga Biograda (Zara- 

 vecchia), danas neznatna trgovišta uz more iza školjića sv. Kata- 

 rine. Nekoć bijaše Biograd sijelo biskupije i slavni kraljevski 

 grad, u koji su se češće svraćali hrvatski kraljevi. Kad je po 

 izumrću narodne vladalačke kuće postao kraljem hrvatskim Ko- 

 loman, kralj ugarski, bude on god. 1102., uglavivši ugovor „pacta 

 conventa" sa hrvatskim velikašima, okrunjen u gradu Biogradu 

 krunom Tomislavljevom za kralja hrvatskoga. No god. Ili25. za 



