41 101 



kao djeva inladili godinicil, 

 i u sinjem ogleda se moru, 

 .^to no 1 jul li te obale hajne, 

 kao sjajno zrcalo golemo, 

 od lazuia i srebra salito, 

 a po njemu titraju i l'jeću 

 sv'jetle iskre, pramenčići zlalni 

 koje siplje mileno sunašce. 

 Tu zemljica, darežljiva majka, 

 i radinost umnih gospodara, 

 odgojiše divne miloglede 

 gdje se grli korisno i l'jeiio. 



Uzcluli, sunce i sjajno more kaštelanskoga primorja ni malo 

 ne zaostaju za onom tako glasovitom ,.Rivierom". Navlastito kod 

 kaštela Kambelovca i Gomilice, obavitih čarom južnoga neba, 

 razvila je priroda svu svoju krasotu, koju putnici sa sjevera traže 

 u pravoj južnoj zemlji. Dok sada nema ovdje ni svratišta ni 

 drugih potrebitih zgrada, to će se bez sumnje sve u kratko vri- 

 jeme promijeniti, čim se bude Dalmacija željeznicom izravno spo- 

 jila s glavnim gradovima srednje Evrope. Tada će bez sumnje 

 ovo primorje izaći na glas po svoj Evropi, pa kao što su u staro 

 doba „cezari" ostavljali svoju Italiju, te na ovim cvatućim oba- 

 lama tražili odmor i pokoj, tako će onda nebrojena mnoštva 

 ljudi iz srednje i .sjeverne Evrope na put preko Alpa, da se u 

 kaštelanskom primorju okrepe i ozdrave. 



Kaštela su se nanizala iza Trogira pa sve tamo do pono- 

 snoga Klisa i do drevnoga Solina. Nekoć ih bijaše 13, a danas 

 ih je sedam poput sedam bijelih labudova i to : Staßlic (Castel 

 Stafìleo), Novi (G: Nuovo), Stari (G. vecchio), Lukšić (G. Vitturi) 

 sa glasovitim .stoljetnim lovorikovim gajićima; Kambelovac (G. 

 Gambio), Gomilica (G. Abbadessa) i Sućurac (S. Giorgio). Prva 

 tri kaštela stoje tako jedan uz drugi, kao da su jedno poveće 

 trgovište; oni tvore posebnu općinu i spadaju pod Trogir. Nad 

 prvim kaštelom k sjeveru dizao se je nekoć Biiiać ili Biać sa 

 dvorovima hrvatskih knezova i kraljeva. U Bihaću je izdao knez 

 Trpimir god. 852. povelju, koja je najstariji jiisani spomenik za 

 hrvatsku povjesnicu. — Ostala četiri kaštela spadaju pod Spljet. 

 Naš .maršal nam je s lađe tumačio pojedina kaštela upozorujuć 

 nas, kako mnoge odličnije porodice spljetske imadu u kaštelima, 

 toj „Nizzi jadranskoga mora", svoje Ijetnike i zaseoke, u kojima 



