192 42 



probavljaju vrijeme berbe. Nad kaštelima se popinje željeznica 

 prolazeći krasnim prijedjelima do ubavoga dalmatinskoga Zagorja 

 i do vrletnoga Knina. Jos i danas žalim, što nam je prevelika 

 vrućina spriječila vožnju na toj željeznici. — Motreći neprestano 

 divna Kaštela nijesmo ni opazili, da smo se već približili Zvoni- 

 mirovu gradu. Prije nego smo zaokrenuli oko Mrljanskoga rta 

 (rt sv. Jurja, nekoć na Peutingerovpj tabli rt ad Di an am) ugle- 

 dasmo u daljini polje solinsko a pred njime prijatno seoce Vra- 

 vjicii, koja se sazidana na malenom otočiću pričinja, kano da se 

 njiše na valovima morskim, pa je s toga neki zovu „la piccola 

 Venezia". 



Obišavši rt Snstjepana, otvori se ]ired nama lijepo sliko- 

 vito pročelje prostrane luke spljetske. Dugi niz kuća rek bi da 

 pliva u bijelom intensivnom svijetlu. Dalje na desnoj strani ras- 

 poznaješ rđaste zidine veličajne palače Dioideclj anove. Tu se 

 iznad tamnib krovova ističe sivi ogromni zvonik sa visoka tri 

 poda obavit orijaškim skelama. Sa kopnene strane okružuje grad 

 župno polje zasađeno vinogradima i maslinama Otraga zatvora 

 veličanstvenu panoramu visoko gorje, s desna zubate stijene 

 Mosor planine (1379 m.) kao sivim velom prekrile, s lijeva ka- 

 meni Kozjak (673 m.). U prosjeku spomenutih planina na kraju 

 duboka klanca, na osamljenom i teško pristupnom krševitom bri- 

 jegu, na goloj litici, 350 ni. visoko uspinje se gnijezdo sokolova, 

 stari grad Klis, znamenit koliko položajem toliko prošlosti svojom. 

 Istočni je međaš spljetske luke vis sa tvrđicom Grippi a zapadni 

 povišena obala sa samostanom Poljudsidm. Što smo se većma 

 približavali gradu, nijesmo znali, čemu da se više divimo, da 

 li drevnoj palači ili samomu gradu, da li okolišu ili pak prostra- 

 nosti spljetske obale, kojoj nema premca ni iz daleka ni u kojoj 

 luci dalmatinskoj. Već taj prvi dojam o gradu Spljelu, utvrdio 

 je u nas mnijenje, koje smo već od prije o prvim gradovima 

 dalmatinskim imali: Dubrovnik je grad prošlosti, Zadar grad 

 sadašnjosti a Spljet grad budućnosti. Bilo je šest sati poslije 

 podne, kad smo se privezali na bovu, a na to siđosmo u čamce, 

 pa na rivu. Kako smo ovamo naručili listove i novine, odu neki 

 odmah na poštu a onda u blizo kupalište Polo na Mandraću sv. 

 Frane, dok su drugi za dva sata obišli najveći dio grada. 



Spljel ili ^plit položen je na južnoj strani potuotoka, duga 

 kojih 7 km. a široka od 172—^ ^ni-' ^^ obljevena spljetskim i 



